Odra
Odra (německy Oder; slezsky Uodra; polsky Odra; dolnolužickosrbsky Wodra; latinsky ve starověku Viadua, Viadrus, latinsky ve středověku Odera, Oddera) je řeka ve Střední Evropě. Pramení v Česku a teče přes západní Polsko, dále vytváří severní 187 km dlouhou hranici mezi Polskem a Německem.
Odra | |
---|---|
![]() Řeka protékající Ostravou-Koblovem | |
Základní informace | |
Délka toku | 854 km |
Plocha povodí | 118 861 km² |
Průměrný průtok | 535 m³/s |
Světadíl | Evropa |
Hydrologické pořadí | 2-01-01-001 |
Pramen | |
Oderské vrchy 49°36′48,3″ s. š., 17°31′12,5″ v. d. 634 m n. m. | |
Ústí | |
do Štětínského zálivu 53°36′6″ s. š., 14°35′23″ v. d. 0 m n. m. | |
Protéká | |
![]() ![]() ![]() | |
Úmoří, povodí | |
Atlantský oceán, Baltské moře, Povodí Odry (Česko 6 %, Polsko 89 %, Německo 5 %) | |
![]() Povodí řeky na mapě | |
Geodata | |
OpenStreetMap | OSM, WMF |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![Vojenský újezd Libavá](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Pramen_Odry_-_panoramio.jpg/220px-Pramen_Odry_-_panoramio.jpg)
![Odra, Oderské vrchy, Nízký Jeseník](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Odra%2C_730_m_od_pramene%2C_%C3%BAnor_2021.jpg/220px-Odra%2C_730_m_od_pramene%2C_%C3%BAnor_2021.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Barnovsk%C3%A1_-_odtok.jpg/220px-Barnovsk%C3%A1_-_odtok.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Soutok_Odry_a_Opavy.jpg/220px-Soutok_Odry_a_Opavy.jpg)
Odra je 854 km dlouhá řeka, z toho 113 km je v Česku, 742 km v Polsku (včetně 187 km jako hraniční řeka mezi Německem a Polskem). Je druhou nejdelší řekou v Polsku. Odvádí vodu ze 118 861 km², z toho 106 056 v Polsku (89 %), 7217 v Česku (6 %) a 5587 v Německu (5 %). Před regulací toku byla řeka dlouhá přes 1000 km.
Průběh toku
editovatPramen Odry je v sedle pod Fidlovým kopcem (poblíž obce Kozlov a zaniklé vesnice Varhošť) v Kozlovské vrchovině v Oderských vrších na Moravě (Olomoucký kraj).
V Česku protéká přes Vojenský újezd Libavá (zde je řeka veřejnosti většinou nepřístupná), přes město Odry, českou částí Slezska (Moravskoslezský kraj); v Polsku Slezským vojvodstvím, Opolským vojvodstvím, Dolnoslezským vojvodstvím, Lubušským vojvodstvím a Západopomořanským vojvodstvím; a v Německu Braniborskem a Meklenburskem-Předním Pomořanskem.
Poté, co Odra opustí hory, protéká převážně v široké terasovité dolině, která se rozšiřuje z 2 až 3 km na 10 až 20 km. Tato dolina vznikla díky odtoku vody z ledovců po poslední době ledové. Pod ústím Lužické Nisy dosahuje šířky 200 m. Je mohutným tokem, jehož břehy jsou chráněny protipovodňovými valy.
Ve vzdálenosti 84 km od ústí se dělí na dvě ramena. Největší větve ústí do Štětínské delty. Do 19. století platilo, že Štětínská delta je ohraničena na severu ostrovy Uznojem (západně) a Wolin (východně) a třemi rameny mezi ostrovy a pevninou (Dziwna, Svina a Peene) se vlévá do Baltského moře. S nástupem moderní vědy a univerzální klasifikace se Štětínský záliv už nepovažuje za součást řeky Odry nýbrž za součást Baltského moře a Dziwna, Svina a Peene jsou klasifikovány jako mořské průlivy. Současně za ústí řeky Odry se považuje místo kde se Odra vlévá do nejjižnější části Štětínského zálivu, tzv. Odřanské roztoky (Roztoka Odrzańska) u města Police.
Obvykle jedenkrát ročně, může být horní tok Odry a jeho okolí (tj. ve vojenském újezdu Libavá) přístupný veřejnosti v rámci cyklo-turistické akce Bílý kámen.
Města
editovatNejvětším městem na Odře je Vratislav.
- přímo na Odře – Odry, Studénka, Ostrava, Bohumín (jako poslední město na Odře v ČR), Ratiboř, Kędzierzyn-Koźle, Krapkowice, Opole, Brzeg, Oława, Jelcz-Laskowice, Vratislav, Brzeg Dolny, Ścinawa, Szlichtyngowa, Hlohov, Bytom Odrzański, Nowa Sól, Krosno Odrzańskie, Eisenhüttenstadt, Frankfurt nad Odrou, Słubice, Kostrzyn nad Odrą, Cedynia, Oderberg, Schwedt, Vierraden, Gartz, Gryfino, Štětín, Police
- na březích průlivu Dziwna (mezi ostrovem Wolin a polskou pevninou) – Wolin, Kamień Pomorski, Dziwnów
- na březích průlivu Svina (mezi ostrovy Wolin a Usedom) – Svinoústí
- na březích průlivu Peena (mezi ostrovem Usedom a německou pevninou) – Usedom, Lassan, Wolgast
- na březích Štětínského zálivu – Nowe Warpno, Ueckermuende
Větší přítoky
editovatCelkově největším přítokem Odry je řeka Warta, která přitéká zprava u Kostřína. V místě soutoku je delší než samotná Odra.
Přítoky Odry na území Česka
editovatExistuje řada bezejmenných přítoků a v následujícím textu jsou uvedeny jen ty nejvýznamnější.
- Smolenský potok, zprava
- Střelenský potok, zleva
- Libavský potok, zleva, ř. km (zhruba) 121,7
- Plazský potok, zprava, ř. km (zhruba) 121,5
- Mastnický potok, zprava
- Lazský potok, zleva
- Podleský potok, zleva
- Tichý potok, zleva
- Oldřůvka, zleva
- Točitý potok, zprava
- Klikatý potok, zprava
- Studený potok, zprava
- Chudý potok, zprava
- Budišovka, zleva, ř. km (zhruba) 104,0
- Něčínský potok, zprava, ř. km (zhruba) 102,5
- Čermná, zleva, ř. km (zhruba) 97,0
- Vítovka, zleva, ř. km 88,8[1]
- Zlatý potok, zleva, 87,8[2]
- Stodolní potok, zprava, 87,6[2]
- Luha, zprava, ř. km (zhruba) 78,7
- Jičínka, zprava, ř. km (zhruba) 63,3
- Husí potok, zleva, ř. km (zhruba) 60,4
- Bartošovický potok, zprava, ř. km (zhruba) 55,1
- Butovický potok, zleva, ř. km (zhruba) 51,6
- Sedlnice, zprava, ř. km (zhruba) 51,6
- Bílovka, zleva, ř. km (zhruba) 40,7
- Lubina, zprava, ř. km (zhruba) 36,2
- Ondřejnice, zprava, ř. km (zhruba) 35,0
- Polančice, zleva, ř. km (zhruba) 30,8
- Porubka, zleva, ř. km (zhruba) 23,6
- Opava, zleva, ř. km 21,6
- Ostravice, zprava, ř. km 14,9
- Vrbická stružka, zprava, ř. km (zhruba) 10,4
- Bečva, zleva, ř. km (zhruba) 0,3 (ústí již na území Polska)
- Olše, zprava, ř. km 0,0
Přítoky Odry na území Polska a Německa
editovat- zprava – Ruda, Bierawka, Kłodnica, Czarnka, Malá Pěna[3] (Mała Panew), Stobrawa, Widawa, Jezierzyca, Barycz, Krzycki Rów, Obrzyca, Jabłonna, Pliszka, *Ołobok, Gryzynka, Warta (s přítokem Noteć), Myśla, Kurzyca, *Stubia, Rurzyca, Tywa, Płonia, Ina, Gowienica
- zleva – Psina, Cisek, Olszówka, Stradunia, Osoblaha, Prószkowski Potok, Kladská Nisa, Oława, Ślęza, Bystrzyca, Średzka Woda, Cicha Woda, Kačava (Kaczawa), Ślepca, Zimnica, Dębniak, Biała Woda, Czarna Struga, Śląska Ochla, Zimny Potok, Bobr, Olcha, Racza, Lužická Nisa
Přehrazení řeky
editovatNa území ČR je na řece Odra pouze Barnovská vodní nádrž poblíže hranice vojenského újezdu Libavá. Řeka je také regulovaná četnými jezy.
Vodní režim
editovatNejvyšších průtoků dosahuje Odra na jaře především v březnu a v dubnu. V létě její hladina klesá, ale pokles je střídán občasnými vzestupy v důsledku dešťů. V zimě průtok řeky začíná souvisle stoupat. V silných zimách řeka zamrzá.
Průměrný průtok Odry na dolním toku u vsi Gozdowice, která se nachází zhruba 30 km pod soutokem s Wartou, činí 547 m³/s.[4] Vzestupy hladiny na horním toku činí 6 až 7 m a na středním 4 až 5 m. K velkým povodním na Odře dle kronik města Vratislavi došlo v letech 1348, 1464, 1564 a v roce 1903. Dosud největší povodeň nastala v červenci 1997, kdy protékalo Vratislaví 3640 m³/s.[5]
Průměrné měsíční průtoky Odry (m³/s) ve stanici Gozdowice:[4] (období 1900–1994)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/cs/timeline/4hjbdhsd6jwy2t2kl3yltsdvk0q9ljn.png)
Vodní režim Odry na území České republiky
editovatPrůměrný dlouhodobý průtok Odry v místě, kde opouští území České republiky činí 49 m³/s. Pod soutokem s řekou Olší činí průměrný průtok téměř 63 m³/s.[6] Většina toků v této části povodí, kromě horské části povodí řeky Olše, patří do horské-sněhové oblasti. Maxim dosahují od března do května. Minimální průtoky mají v zimních měsících. Horská část povodí Olše patří do horské sněhovodešťové oblasti s maximálními průtoky od května do července.[7]
Průměrné měsíční průtoky Odry (m³/s) v Bohumíně v roce 2010:[8]
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/cs/timeline/aneq67un8oyt4m0flx1anrav7jfzicw.png)
Hlásné profily na území České republiky:[9]
místo | říční km | plocha povodí | průměrný průtok (Qa) | stoletá voda (Q100) |
---|---|---|---|---|
Odry | 81,98 | 411,36 km² | 3,6 m³/s | 199 m³/s |
Svinov | 19,12 | 1613,73 km² | 12,6 m³/s | 571 m³/s |
Bohumín | 3,32 | 4663,77 km² | 41,6 m³/s | 1810 m³/s |
Využití
editovatZápadní rameno delty je využívané pro vodní dopravu, která je mo��ná až k ústí Opavy a pro velké lodě k městu Koźle. Je regulovaná jezy. Pomocí plavebních kanálů je spojena s řekami Havola, Spréva, Visla a Kłodnica.
Mlýny a pily na Odře
editovatMlýny a pily jsou seřazeny po směru toku řeky.
- Eliščiná – Vojenský újezd Libavá, okres Olomouc
- Šindelná pila – Varhošť, okres Olomouc
- Schwarzův mlýn – Varhošť, okres Olomouc
- Novoveský mlýn (vojenský újezd Libavá) – Nová Ves nad Odrou, okres Olomouc
- Drexlerova pila – Vojenský újezd Libavá, okres Olomouc
- Velkostřelenský mlýn – Velká Střelná, okres Olomouc
- Olejovický mlýn – Olejovice, okres Olomouc
- Nový mlýn (vojenský újezd Libavá) – Rudoltovice, okres Olomouc
- Starooldřůvský mlýn – Staré Oldřůvky, okres Olomouc
- Novooldřůvský mlýn – Nové Oldřůvky, okres Olomouc
- Barnovský mlýn – Barnov, okres Olomouc
- Mlýn Lhota – Barnov, okres Olomouc
- Spálovský mlýn – Spálov, okres Nový Jičín
- Vodní mlýn Wesselsky – Loučky nad Odrou, okres Nový Jičín
- Mlýny v Loučkách (Odry) – Loučky nad Odrou, okres Nový Jičín
- Vodní mlýn v Bernarticích nad Odrou – Bernartice nad Odrou, okres Nový Jičín
- Bartošovický mlýn – Bartošovice, okres Nový Jičín, kulturní památka
Historie
editovatV povodí Odry (u řeky Warty) má své historické jádro polský stát. U osady Cedynia nacházející se v Lubušské zemi na pravém břehu řeky Odry, došlo v roce 972 k odražení první německé invaze do Polska. Za 2. světové války představovala důležitou a silnou obrannou linii německé armády. Sovětská armáda v průběhu Viselsko-oderské operace v roce 1945 obsadila 1. ukrajinským frontem horní tok řeky. Zároveň 1. běloruský front obsadil několik předmostí na západním břehu (např. Kostřínské předmostí). To umožnilo zahájení Berlínské operace.
Zajímavosti
editovatPo řece Odře se jmenuje i pár mezinárodních vlaků kategorie expres společností České dráhy a ZSSK jezdící (k r. 2016) v trase: (Praha – Olomouc –) Bohumín – Žilina a zpět.
Jeden z historických názvů řeky Odry byl použit také pro pojmenování bohumínské firmy VIADRUS, která se zabývala slévárenskou výrobou (nejvíce šedá litina, částečně i oceli a neželezné kovy) a do své likvidace v roce 2021 vyráběla zejména litinové radiátory a kotle. Historie této výroby sahala do roku 1890 (litinové radiátory), resp. 1928 (litinové kotle). Tehdy samozřejmě ještě ne jako VIADRUS, ale Hahnovy železárny.[1] Archivováno 27. 1. 2022 na Wayback Machine.
Odkazy
editovatReference
editovat- ↑ HEIS VÚV T. G. M. – Vodní toky (str. 813) [online]. [cit. 2014-02-15]. Dostupné online.
- ↑ a b HEIS VÚV T. G. M. – Vodní toky (str. 814) [online]. [cit. 2014-02-15]. Dostupné online.
- ↑ Český název viz Ottův slovník naučný, str. 640, přítoky Odry
- ↑ a b Hlásný profil stanice Gozdowice [online]. [cit. 2011-11-10]. Dostupné online.
- ↑ ZALESKI, Janusz; DENDEWICZ, Stanisław. Changes in the spatial policy after the great flood in Odra river basin in 1997. S. 108. rm.coe.int [online]. [cit. 22.7.2020]. S. 108. Dostupné online.
- ↑ Povodí Odry – Hydrologické poměry [online]. [cit. 2011-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Hydrologický režim [online]. [cit. 2011-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Povodí Odry – Zpráva o hodnocení množství povrchových vod za rok 2010 [online]. [cit. 2011-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Hlásné profily [online]. [cit. 2011-11-10]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-11-23.
Literatura
editovat- V tomto článku byly použity informace z Velké sovětské encyklopedie, heslo „Одра“.
- ŠEFČÍK, Ondřej: Odra a Opava (ze slezské hydronymie), in: HANZAL, Jiří - ŠEFČÍK, Ondřej, Sršatý Prajz. Erich Šefčík (1945–2004). Praha 2004, s. 217-223
Související články
editovatExterní odkazy
editovat- Slovníkové heslo Odra ve Wikislovníku
- Obrázky, zvuky či videa k tématu Odra na Wikimedia Commons
- Odra na OpenStreetMap
- Bohumín – aktuální vodní stav
- Foto z pramene Odry v Kozlově
- Seznam vodních elektráren na Odře