Nobel-díj
A Nobel-díjat a svéd kémikus és feltaláló Alfred Nobel (ⓘ) alapította. Nobel 1895. november 27-én kelt végrendeletében rendelkezett úgy, hogy vagyonának kamataiból évről évre részesedjenek a fizika, kémia, fiziológia és orvostudomány, továbbá az irodalom legjobbjai és az a személy, aki a békéért tett erőfeszítéseivel a díjat – és a vele járó, jelenleg kilencmillió svéd koronát (körülbelül 330 millió forintot, vagy 0,84 millió eurót)[1] – kiérdemli.
Nobel-díj | |
![]() | |
A hat adható Nobel-díj közül a Nobel-békedíj aranyérme | |
Díjazott | a fizika, kémia, irodalom és az orvostudományok és a közgazdaságtan kiemelkedő művelői, a béke elhivatott terjesztői |
Szervezet neve | Svéd Királyi Tudományos Akadémia |
Székhely | Stockholm |
Névadó | Alfred Bernhard Nobel |
Alapítás éve | 1895 |
Ország | ![]() |
Díjátadás | |
Első díjátadás | 1901. |
Legutóbbi díjátadás | 2023. |
Hivatalos weboldal | |
hivatalos oldal | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nobel-díj témájú médiaállományokat. |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Alfred_Nobels_will-November_25th%2C_1895.jpg/250px-Alfred_Nobels_will-November_25th%2C_1895.jpg)
1968-ban a tudományos munkásság nobeli elismerése kiegészül a Közgazdasági Nobel-emlékdíjjal. Ezt a Svéd Bank (svédül Sveriges Riksbank) kezdeményezte a pénzintézet fennállásának 300. évében, s a díjat hivatalosan Alfred Nobel-Emlékdíjnak nevezik, nem közgazdasági Nobel-díjnak.
Feltételek
szerkesztésNobel nem egy-egy tudományos pálya vagy életmű elismerésére szánta a díjat: végrendelete értelmében konkrét teljesítményért, eredményért adható az érem – amit a díj odaítélésének indoklásában mindig le is írnak. Nobel-díjat a jelölt csak életében kaphat, így a tudományos élet és az irodalom jelesei közül számos személy végül nem érhette meg, hogy rá kerüljön a sor, holott munkássága érdemessé tette volna az elismerésre. A Nobel-békedíj az egyetlen, amit nem természetes személy is megkaphat: nem is egy példa volt arra, hogy szervezetek kapták a békedíjat. A tudományok és az irodalom díjazottjai azonban csak magánszemélyek lehetnek.
A Nobel-díjakat svéd intézmények ítélik oda, az egyetlen kivétel a Nobel-békedíj. A fizikai és kémiai Nobel-díjat a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítéli oda. A Karolinska Intézet Nobel-közgyűlése a fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjasokról, a Svéd Akadémia pedig az irodalmi Nobel-díjasokról dönt. A Nobel-békedíjat odaítélő bizottságot Nobel végakarata[2] szerint a norvég parlament (Storting) választja a soraiból. Az utóbbi 70 évben azonban eltérnek az eredeti gyakorlattól, 1936 óta kormánytag nem lehet a Norvég Nobel Bizottság tagja, 1977 óta pedig a Storting tagjai sem lehetnek azok, ők csak kinevezik a bizottságot.
A végrendelet
szerkesztésKivonat a végrendeletéből:
„ |
Hátramaradó vagyonom egészét a következőképpen kell kezelni: a végrendeleti végrehajtóim által biztos értékpapírokba fektetett pénz képez egy alapot, amelynek kamatait évente azok között osszák ki díjként, akik a megelőző évben a legnagyobb szolgálatot tették az emberiségnek. A jelzett kamatokat öt egyenlő részre kell felosztani, amelyeket azután a következőképpen kell megosztani: egy részt annak a személynek, aki a legjelentősebb felfedezést tette a fizika területén; egy részt annak a személynek, aki a legjelentősebb felfedezést tette a kémia területén; egy részt annak a személynek, aki a legjelentősebb felfedezést tette az élettan, illetve az orvostudomány területén; egy részt annak a személynek, aki az irodalom területéhez a legkiválóbb idealisztikus beállítottságú alkotással járult hozzá; egy részt pedig annak a személynek, aki a legtöbbet, illetve a legjobbat tette a nemzetek közötti barátság ügyéért, az állandó hadseregek megszüntetéséért, illetve csökkentéséért, a békekongresszusok megrendezéséért és elősegítéséért. |
” |
– Párizs, 1895 november 27, Alfred Bernhard Nobel |
A 2023. évi díjazottak
szerkesztés- Béke: Nargesz Mohammadi
- Fizikai: Pierre Agostini, Krausz Ferenc, Anne L’Huillier
- Kémiai: Moungi Bawendi, Alekszej Ivanovics Jekimov, Louis E. Brus
- Irodalmi: Jon Fosse
- Orvosi: Karikó Katalin, Drew Weissman
- Közgazdasági: Claudia Goldin
A Nobel-díjra jelölés évről évre a szakmai szervezetek vezetői, akadémikusok, tudósok felkérése alapján történik. Irodalmi Nobel-díjra például nem szervezetek, hanem személyek: akadémikusok, egyetemi tanárok, szerzői szervezetek elnökei jelölhetik pályatársaikat. Nemcsak az egyes jelöltek személyét illetően van titoktartási kötelezettségük a jelölőknek, hanem azt sem árulhatják el, hogy őket megkereste a díj odaítéléséről döntő bizottság. A Nobel-díjak jelölésével és odaítélésével kapcsolatos dokumentumok archívuma kereken ötven évig nem kutatható. Tehát például 2014-ben azt tudhatjuk bizonyosan, hogy 1964 előtt kik voltak a jelöltek és a jelölők. Minden más olyan hír, ami például a Nobel-díjat el nem nyert kortárs tudósok vagy írók jelöléséről szól, ellenőrizhetetlen.
Magyar vagy magyar származású díjazottak
szerkesztésA Nobel-díj jelenleg a legnagyobb nemzetközi elismerése a kivételes szellemi teljesítménynek, és a díj világraszóló tudományos elismerést jelent nemcsak a díjazott, hanem nemzete számára is. Az ország kis méretéhez képest kiemelkedő szerepet játszottak magyar vagy magyar származású tudósok a világ természettudományi fejlődésében. A magyar tudósok zöme hazájából elvándorolva érte el világraszóló eredményeit. Voltak, akik politikai okokból távoztak, a nem politikai indíttatású elvándorlást pedig leginkább a tudományos kutatás megfelelő hazai feltételeinek hiánya motiválta. Nem egyszerű annak megítélése, hogy ki a magyar, a származás vagy kultúra alapján, illetve hogy mennyire tartja magyarnak magát. Bár a felsoroltak közül a feltételek nem egyforma mértékben teljesülnek, őket joggal tarthatjuk legalább magyar származásúaknak. Ezért szerepel Carleton D. Gajdusek és Milton Friedman is, bár őket nem szokás a magyar származású Nobel-díjasok közé sorolni. Vannak olyanok is a felsorolásban, akik szüleik kivándorlása miatt már külföldön születtek, és nem beszéltek magyarul, bár egyes megnyilatkozásaikban hangoztatták magyar származásukat.
A Nobel-díj történetében két olyan díjazott volt, akik Magyarországról utaztak ki az átadási ceremóniára: Szent-Györgyi Albert (orvosi, 1937) és Kertész Imre (irodalmi, 2002). Szent-Györgyi előbb Szegedre vitte az érmét, majd a világháború kezdetén a Magyar Nemzeti Múzeum megvásárolta tőle: a plakett a mai napig ott látható. Szent-Györgyi a múzeumtól kapott összeget az akkoriban kitört finn–szovjet háború finnországi szenvedőinek ajánlotta fel.
A 2023-as évi díjazottak között van Karikó Katalin magyar származású biokémikus, aki az orvostudomány területén, az mRNS-alapú vakcinákkal és a koronavírussal kapcsolatos kutatásaival ért el úttörő eredményeket. A vakcinákkal kapcsolatos felfedezései a jövőben forradalmasíthatják a rákos megbetegedések gyógyítását is.
Év | Személy | Terület | Megjegyzések | |
---|---|---|---|---|
1905 | Lénárd Fülöp | fizikai | ||
1914 | Bárány Róbert | orvosi | magyar származású osztrák Nobel-díjas | |
1925 | Zsigmondy Richárd | kémiai | magyar származású osztrák Nobel-díjas | |
1937 | Szent-Györgyi Albert | orvosi | ||
1943 | Hevesy György | kémiai | ||
1961 | Békésy György | orvosi | ||
1963 | Wigner Jenő | fizikai (megosztva) | ||
1971 | Gábor Dénes | fizikai | ||
1976 | Daniel Carleton Gajdusek | orvosi (megosztva) | szlovák-magyar származású amerikai Nobel-díjas | |
1976 | Milton Friedman | közgazdasági | magyar származású amerikai Nobel-díjas | |
1986 | Elie Wiesel | béke | Romániában született, magyar zsidó származású, amerikai Nobel-díjas. Saját bevallása szerint nem tartja magát magyarnak, de gyerekkorában a jiddis anyanyelve mellett, amely a család elsőrendű társalgási nyelve volt, a helyzet követelményei szerint természetszerűen használták a német, magyar és román nyelveket is, és gyerekként rajongott a magyar kultúráért. | |
1986 | Polányi János | kémiai (megosztva) | Németországban született magyar származású kanadai Nobel-díjas | |
1994 | Harsányi János | közgazdasági (megosztva) | ||
1994 | Oláh György | kémiai | ||
2002 | Kertész Imre | irodalmi | ||
2004 | Herskó Ferenc | kémiai (megosztva) | ||
2020 | Louise Glück | irodalmi | Apai nagyszülei Magyarországról vándoroltak ki az Egyesült Államokba. | |
2023 | Karikó Katalin | fiziológiai és orvostudományi (megosztva) | A 2023. évi fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjat Karikó Katalinnak és Drew Weissmannak ítélték oda a módosított nukleozidokkal kapcsolatos felfedezéseikért, amelyek lehetővé tették a COVID-19 elleni hatékony mRNS-vakcinák kifejlesztését. | |
2023 | Krausz Ferenc | fizikai (megosztva) | Magyar születésű, magyar és osztrák állampolgársággal rendelkezik, Németországban él, ahol a Max Planck Kvantumoptikai Intézet igazgatójaként dolgozik. |
A magyar Nobel-díjas tudósoknak az alábbi helyeken van önálló emlékművük:
- az ún. Tudósok fala a budapesti WestEnd melletti sétányon (Kő Pál alkotása)
- az ELTE Természettudományi Karának aulájában [1][halott link]
- Egerben a Wigner Jenő Műszaki, Informatikai Középiskola és Kollégium udvarán a magyar származású Nobel-díjasok emlékparkjában
- Budapesten a Nagy Imre téren, az MTESZ Székház bejáratánál több emléktáblán
Ezenkívül a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem K épületének aulájában emléktábla örökíti meg azon magyar és magyar származású Nobel-díjasok nevét, akiknek életükben közük volt a BME-hez.
Kategóriák
szerkesztésAlternatív Nobel-díjak
szerkesztésMivel nem minden tudományos és művészeti terület képviselői részesülhetnek Nobel-díjban (így például matematikai vagy éppen képzőművészeti Nobel-díj sincs), ezért az elmúlt évszázad során több, Alfred Nobel által hanyagolt szakterület díjáról is állították, hogy egyenrangú a Nobel-díjjal.
Ilyen például a matematikusoknak adható díjak közül a Fields-érem, a matematikai Wolf-díj és az Abel-díj. Ide sorolható a Helyes életmód díj (Right Livelihood Award), melyet olyan személyek és szervezetek kapják meg, akik vagy amelyek a mai világproblémákra igazi alternatív válaszokat adnak, s már jelentős és távlati hatású eredményeket értek el a megvalósításban is, különös tekintettel a környezetvédelemre, az emberi jogokra, a mindennapi élet megkönnyítéséért és az élet minőségének javításáért tett erőfeszítésekre.
Van más megközelítése is az alternatív Nobel-díjnak: úgynevezett Ignobel-díjat (Ig = ignoble, méltatlan) adnak át minden évben a tudományos élet azon személyeinek, akik értelmetlen, megismételhetetlen vagy arra érdemtelen kutatásokat végeztek. Ignobel-díjat kaphatnak szervezetek is, ha a tudományos ismeretekkel szemben álló döntést hoznak. A bolondos Nobel-díjként is emlegetett gunyoros elismerést a hírek szerint a díjazottak rendszerint át is veszik. Ignobel-díjat érdemeltek például A sör, a tejföl és a fokhagyma hatása az orvosi piócák étvágyára című kutatás résztvevői, valamint egy Kansas államban működő oktatási bizottság, mely a helyi tantervből tudatosan törölte a Darwin fejlődéstörténetét ismertető tananyagrészt. De Ignobel-díjat kapott Teller Ede is, „életét kitöltő erőfeszítéséért, hogy megváltoztassa a BÉKE szó jelentését”. Ezen kívül, a Szegedi Tudományegyetem docense, Dr. Tóth Ágota is megkapta ezen elismerést, melyet azzal érdemelt ki, hogy nyálkagombákat kezelte, tanulmányozta egy labirintusban.[3]
Érdekesség
szerkesztésHabár a díjalapítás indítékainak részletei nem ismertek, egy bizarr eset valószínűleg nagyban hozzájárulhatott ahhoz. 1888-ban Alfred Nobel a franciaországi Cannes-ban tartózkodott, amikor testvére, Ludvig meghalt. A Le Figaro azt hitte, hogy Alfred halt meg, így leközölte halálhírét. A kellemetlen incidenst csak tetézte a nekrológ korántsem hízelgő szövege, amelyben azt írta: „Le marchand de la mort est mort” („A halál kereskedője meghalt.”)[4] Minden bizonnyal komoly motiváció volt, hogy ennek ellenkezőjét bizonyítsa.
Négy személy kapott eddig kétszer Nobel-díjat:
- Marie Curie, 1903-ban fizikai és 1911-ben kémiai
- Linus Pauling, 1954-ben kémiai és 1962-ben béke
- John Bardeen, 1956-ban és 1972-ben is fizikai
- Frederick Sanger, 1958-ban és 1980-ban is kémiai
Háromszor ítélték oda a Nobel-békedíjat a Nemzetközi Vöröskeresztnek (1917, 1944, 1963) és kétszer az UNHCR-nek (1954, 1981).
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Albert Nobel, Nobel-díj. [2011. augusztus 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. július 6.)
- ↑ Nobel végakarata (angol nyelven)
- ↑ http://www.origo.hu/tudomany/20081003-ignobel-bolondnobeldijak-2008.html
- ↑ Alfred Nobel
Magyar nyelvű szakirodalom
szerkesztés- szerk. Vészits Ferencné: A Nobel-díjasok kislexikona, Budapest, Gondolat Könyvkiadó 1985
- szerk. K. Jakab Antal – Viant Katalin: Irodalmi Nobel-díjasok lexikona, Budapest, Saxum Kiadó, 2002 [?]
- Nobel-díjas írók antológiája, Káldor Könyvkiadóvállalat Budapest, 1935
- Dr. Kellner Dániel: A Nobel-dijas orvosok élete és munkássága, Szathmáryné Bánó Vilma Tudományos Könyvkiadó Vállalat, Budapest, 1936
- Dézsi Csaba András - Szeness Ágnes: 100 év orvosi-élettani Nobel-díjasai, Medicina Könyvkiadó Rt. Budapest, 2001, ISBN 963-242-754-8
- Ahmed Zewail: A fáraók földjének Nobel-díjasa. Kémiai Nobel-díj, 1999, Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára-Typotex Kiadó Budapest, 2008, ISBN 978-963-9664-73-9
- Nagy Ferenc: Szent-Györgyi Albert és a magyar Nobel-díjasok, Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetségi Kamarája, Budapest, 1993, ISBN 963-8012-56-0
- Nagy Ferenc: Magyar származású Nobel-díjas tudósok, Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetségi Kamarája, Budapest, 1994, ISBN 963-8012-65-X
- Bödők Zsigmond: Nobel-díjas magyarok, Nap Kiadó Dunaszerdahely, 2005, ISBN 80-89032-62-1
- Jeffrey Hopkins: A Béke művészete. Béke Nobel Díjasok beszélnek emberi jogokról, ellentétekről és kibékülésről, Kristály Alapítvány, Budapest, 2003, ISBN 963-212-891-5
- Dr. Fóti Mihály: Az orvostudomány és az élettan Nobel-díjasai 1901-1973, Medicina Könyvkiadó Budapest, 1975, ISBN 963-240-360-6
- Dr. Czeizel Endre: Tudósok - Gének - Dilemmák. A magyar származású Nobel-díjasok családfaelemzése, Galenus Gyógyszerészeti Lap- és Könyvkiadó Kft. Budapest, 2002, ISBN 963-861-389-0
Források
szerkesztésTovábbi információk
szerkesztés- A Nobel-díj hivatalos weboldala (angol)
- A Nobel-békedíj hivatalos weboldala (angol)
- Nobel Prize Museum (angol)