Daugpiļs
Daugpiļs (latvīšu: Daugavpils) irā mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys, Latvejā. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru.
Daugpiļs | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
— Vaļstiskais mīsts — | ||||||
|
||||||
Koordinatys: 55°52′30″N 26°32′08″E / Koordinatys: 55°52′30″N 26°32′08″E / | ||||||
Pluots | 72,5 km² | |||||
Dzeivuotuoju sk. (2016) | 95467 | |||||
Bīzeiba | 1317,1 dz./km² | |||||
Īstateits | 1275 godā | |||||
Mīsta tīseibys | nu 1582 goda | |||||
Posta iņdeksi | LV-54(01-65) | |||||
Teiklavīta | www.daugavpils.lv |
Pasaukys
pataiseitDaugpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku, nazkod - sieļu) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka.
Daugavpils, Daugavpiļs, Daugovpiļs — Reigys iņteligeņcis "kabinetūs" radeita pasauka, kurei darynuota, nasaturūt pi tautys volūdys tradicejis (sal. Daug-piļs i Daug-male, na Daugav-male) i juos vāluokī "latgaliskuotī" varianti.
Dynaburgs — Daugpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: Динабург) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (Двинск), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Borisoglebskys (krīvu: Борисоглебск) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys:
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: Даугавпилс, Двинск
- boltkrīvu: Даўгаўпілс; Дзвінск
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- igauņu: Väinalinn
- suomu: Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja
pataiseitVīta i reļjefs
pataiseitDaugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Varšova - 615 km
- Talins - 511 km
- Pīterpiļs — 538 km;
- Moskova — 845 km.
Daugpiļs azari
pataiseitDaugpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:
Pasauka latgaliskai | Pasauka latvyskai | Pasauka krīvyskai |
Bezdibiņs | Bezdonkas | Бездонка |
Gubaiņs | Gubiščes | Губище |
Lelais Trejkuorts | Lielais Trijkārtu | Большой Трикарт |
Mozais Trejkuorts | Mazais Trijk��rtu | Малый Трикарт |
Puļvierņs | Porohovas | Пороховка (Порохня) |
Pluociņs | Plotičku (Platinkas) | Плотичка |
Stropāks | Stropiņš | Стропак |
Stropeica | Mazais Stropu | Стропица |
Strops | Lielais Stropu | Строп (Cтропское) |
Šyuņs | Šūņu (Šuņezers) | Шуня (Шунька) |
Tryudiņs | Torfjankas | Торфянка |
Žygrys | Zirgezers | Жигры (Лошадиное) |
Daugpiļs upis
pataiseitDaugpiļs mīsta teritorejā 5 upis:
Pasauka latgaliskai | Pasauka latvyskai | Pasauka krīvyskai |
Daugova | Daugava | Двина (Даугава) |
Laucasa | Laucesa | Лавцеса |
Malnupe | Čornaja (Melnupe) | Чёрная |
Sylupe | Meļņička (Silupe) | Мельничка (Шилупка) |
Šyuneica | Šūņupe (Šuņica) | Шуница |
Cyti iudini
pataiseitPasauka latgaliskai | Pasauka latvyskai | Pasauka krīvyskai |
Esplanadys iudiņture | Esplanādes ūdenskrātuve | Водохранилище на Эспланаде |
Paguļānu olūts | Mežciema avots | Погулянский родник |
Rugieļu iudiņture | Ruģeļu ūdenskrātuve | Ругельское водохранилище |
Rugieļu muorks | Ruģeļu dīķīs | Ругельский пруд |
Stropeicys kanals | Stropu kanāls | Канал Cтропица |
Klimats
pataiseitKlimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja
pataiseitDzeivuotuoju skaits
pataiseitGods | Dzeivuotuoju |
1913 g. | 113 048 |
1944 g. | 14 832 |
1947 g. | 36 890 |
1970 g. | 100 431 |
1989 g. | 129 000 |
2005 g. | 108 260 |
2016 g. | 95 467 |
2022 g. | 88 650 |
Etniskais sadors
pataiseitDaugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture
pataiseit- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc budavuot myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Борисоглебск).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis budaune suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts budavuot Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts budavuot niulejū Daugpiļs Jaunbudaunis (Новое Строение) rajonu.
- 1856 g. — Jaunbudaunē pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pabudavuota dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu budavuota dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (Двинск).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pabudavuots Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pabudavuots pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona budaune.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pabudavuots pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts budavuot Vīneibys tylts.
Daugpiļs mīsta dalis
pataiseitPa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Pasauka latgaliskai | Pasauka latvyskai | Pasauka krīvyskai |
Azarmale | Ezermala | Эзермала |
Centris | Centrs | Центр |
Čerepova | Čerepova | Черепово |
Dzeļzine | Dzelzceļnieks | Железка |
Dzyntari | Dzintari | Дзинтари |
Esplanada | Esplanāde | Эспланада |
Gajoks | Gajoks | Гаёк |
Jaunraipole | Jaunā Forštate | Первомайка |
Jaunbudaune | Jaunbūve | Новостройка |
Jaunstropi | Jaunstropi | Новые Стропы |
Kimeja | Ķīmija | Химия |
Kryžauka | Križi | Крыжи |
Mozstropi | Mazstropi | Малые Стропы |
Paguļāni | Mežciems | Погулянка |
Raipole | Vecā Forštate | Старый Форштадт |
Rugieli | Ruģeļi | Ругели |
Styprūtne | Cietoksnis | Крепость |
Vacstropi | Vestropi | Старые Стропы |
Vydsguļāni | Viduspoguļanka | Средняя Погулянка |
Vyzbuli | Vizbuļi | Визбули |
Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Pasauka latgaliskai | Pasauka latvyskai | Pasauka krīvyskai |
Greiva | Grīva | Грива |
Judauka | Judovka | Юдовка |
Kalkuni | Kalkūni | Калкуны |
Liginiškys | Liginišķi | Лигинишки |
Niderkuni | Nīderkūni | Нидеркуны |
Slavvītys
pataiseitArhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstatis:
Sporta īstatis:
Partnermīsti
pataiseitHaderslevs, Daneja- nu 1993 g. | Radoms, Puoleja - nu 1993 g. | Naro-Fominskys, Krīveja — nu 1997 g. | Ferara, Italeja — nu 1998 g. |
Motala, Švedeja — nu 1998 g. | Vicebskys, Boltkrīveja — nu 1998 g. | Ramla, Izraeļs — nu 2003 g. | Harbins, Kineja — nu 2003 g. |
Pīterpiļs, Krīveja — nu 2004 g. | Paneviežs, Lītova — nu 2004 g. | Harkovs, Ukraina — nu 2008 g. |
Nūvodnīki
pataiseitDaugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, Соломон Михайлович Михоэлс) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן־יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja
pataiseit-
Daugpiļs 1912 godā
-
Daugpiļs 20 godusymta suokuos
-
Daugpiļs Jaunovys Marejis bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
-
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
-
Jugendstiļa arhitektura Daugpilī
-
Daugpiļs Universiteta polots
-
Daugpiļs stacejis kuorms
-
Daugpiļs tramvajs.
-
Daugpiļs 1912 godā (autors: Prokudins-Gorskis)
Teiklavītys
pataiseit- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- https://web.archive.org/web/20070513110237/http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=
Itys rakstīņs napiļneigs. Jius varit dūt sovu īlicīni Vikipedejā, papiļdūt tuo. |