Calcari
Lo calcari es una ròca sedimentària que contèn aumens 50% de carbonat de calci (CaCO3) mai tanben de carbonat de magnèsi (MgCO3). Quand la ròca compòrta una proporcion non negligibla d'argila, se parla de marla. Es dich popularament pèira freja o frejau quand es dur, e pèira seca quand es tendre.
![]() | |
Tipe | material ![]() |
---|---|
Material | Calcita e Aragonite ![]() |
Minerals principals | carbonat de calci |
Punt de descomposicion | 2 442 °F (maximum) 1 517 °F (minimum) ![]() |
Pression de vapor | 0 mmHg (a 68 °F) ![]() |
Solubilitat | 0,001 g/100 g (aiga, 68 °F) ![]() |
Limit d'exposicion | 5 mg/m³ (10 h, Estats Units d'America) 10 mg/m³ (10 h, pas cap de valor) 15 mg/m³ (8 h, Estats Units d'America) ![]() |
Categoria | ròca sedimentària e calcita |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Gizeh_Cheops_BW_1.jpg/220px-Gizeh_Cheops_BW_1.jpg)
Se forma per acumulacion au fons dei mars a partir de cauquilhas e d'esqueletas de microalgas e d'animaus marins.
Formas mineralas
modificarImpuretats
modificarEntre leis impuretats principalas que pòt contenir lo calcari i a: lei silicats, l'argila, lei fosfats, lo carbonat de magnèsi, lo gip, la glauconita, la fluorita, l'oxid de fèrre e lo magnèsi, lei sulfats, la siderita, la dolomita e la matèria organica entre autrei.
La color d'aquelei ròcas pòt anar dau blanc au negre en passant per lo gris. Fòrça presentan de tons rogencs, jaunes, blaus o verds segon lo tipe o la quantitat d'impuretats que contènon.
Formacion
modificarNormalament se forman per acumulacion d'organismes inferiors o precipitacion de carbonat de calci en forma de bicarbonats principalament dins lo mitan marin. Se pòt trobar tanben dins de baumas sota forma d'estalactitas e d'estalagmitas.