Svjetska zdravstvena organizacija
Svjetska zdravstvena organizacija | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Skraćenica | WHO |
Datum osnivanja | 7. april 1948 |
Vrsta | Specijalizovana agencija Ujedinjenih nacija |
Status | Aktivna |
Glavno sjedište | Ženeva, Švicarska |
Ključne osobe | ![]() (Generalni direktor) ![]() (Zamjenik generalnog direktora) ![]() (Zamjenik generalnog direktora) ![]() (Zamjenik generalnog direktora) |
Budžet | $4,422 milijardi (2018–2019) |
Veb-sajt | www.who.int |
Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) je specijalizirana agencija Ujedinjenih naroda odgovorna za međunarodno javno zdravlje.[1] Sjedište joj je u Ženevi, Švicarska, i ima šest regionalnih ureda i 150 terenskih ureda širom svijeta.[2]
SZO je osnovana 7. aprila 1948. i sazvala je svoj prvi sastanak 24. jula te godine.[3][4] Uključuje imovinu, osoblje i dužnosti Zdravstvene organizacije Lige nacija i Office International d'Hygiène Publique sjedištem u Parizu, uključujući Međunarodnu klasifikaciju bolesti (ICD).[5] Rad agencije je ozbiljno započeo 1951. godine nakon značajne infuzije finansijskih i tehničkih sredstava.[6]
Zvanični mandat SZO je da promoviše zdravlje i sigurnost dok pomaže ugroženima širom svijeta. Pruža tehničku pomoć zemljama, postavlja međunarodne zdravstvene standarde, prikuplja podatke o globalnim zdravstvenim pitanjima i služi kao forum za naučne ili političke diskusije vezane za zdravlje.[1] Njegova zvanična publikacija, Svjetski zdravstveni izvještaj, daje procjene zdravstvenih tema širom svijeta.[7]
SZO je odigrala vodeću ulogu u nekoliko dostignuća u javnom zdravstvu, posebno u iskorenjivanju velikih boginja, skorom iskorenjivanju poliomijelitisa i razvoju vakcine protiv ebole. Njegovi trenutni prioriteti uključuju zarazne bolesti, posebno HIV/AIDS, ebolu, COVID-19, malariju i tuberkulozu; nezarazne bolesti kao što su bolesti srca i rak; zdrava ishrana, ishrana i sigurnost hrane; zdravlje na radu; i zloupotreba supstanci. Agencija se zalaže za univerzalnu pokrivenost zdravstvenom zaštitom, angažovanje u praćenju rizika po javno zdravlje, koordinaciju odgovora na hitne zdravstvene situacije i promociju zdravlja i dobrobiti uopće.[8]
SZO-om upravlja Svjetska zdravstvena skupština (WHA), koja se sastoji od 194 države članice. WHA bira i savjetuje izvršni odbor sastavljen od 34 zdravstvena specijalista; bira glavnog administratora SZO, generalnog direktora (trenutno Tedros Adhanom Ghebreyesus iz Etiopije);[9] postavlja ciljeve i prioritete; i odobrava budžet i aktivnosti. SZO se prvenstveno finansira od doprinosa država članica (kako procijenjenih tako i dobrovoljnih), a zatim privatnih donatora. Njegov ukupni odobreni budžet za 2020–2021. je preko 7,2 milijardi dolara.[1][10], dok je odobreni budžet za 2022–2023. godinu preko 6,2 milijarde dolara.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Directors_of_Global_Smallpox_Eradication_Program.jpg/220px-Directors_of_Global_Smallpox_Eradication_Program.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Alexei_Yablokov%2C_Rosa_Goncharova%2C_Vassili_Nesterenko.jpg/220px-Alexei_Yablokov%2C_Rosa_Goncharova%2C_Vassili_Nesterenko.jpg)
Zdravlje životne sredine
[uredi | uredi izvor]SZO procjenjuje da je 12.6 miliona ljudi umrlo kao rezultat života ili rada u nezdravom okruženju u 2012. godini – ovo čini skoro 1 od 4 ukupnih globalnih smrtnih slučajeva. Faktori rizika životne sredine, kao što su zagađenje vazduha, vode i tla, izloženost hemikalijama, klimatske promene i ultraljubičasto zračenje, doprinose nastanku više od 100 bolesti i povreda. To može dovesti do brojnih bolesti povezanih sa zagađenjem.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/World_Health_Organization%2C_Bangladesh.jpg/220px-World_Health_Organization%2C_Bangladesh.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/World_Health_Organisation_regional_offices.svg/220px-World_Health_Organisation_regional_offices.svg.png)
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ a b c "The U.S. Government and the World Health Organization". The Henry J. Kaiser Family Foundation (jezik: engleski). 24. 1. 2019. Arhivirano s originala, 18. 3. 2020. Pristupljeno 18. 3. 2020.
- ^ "WHO (World Health Organisation)". Information Saves Lives | Internews (jezik: engleski). Pristupljeno 2. 3. 2023.
- ^ "History". World Health Organization (jezik: engleski). Arhivirano s originala, 22. 3. 2020. Pristupljeno 18. 3. 2020.
- ^ "Constitution of the World Health Organization" (PDF). Basic Documents. World Health Organization. Forty-fifth edition, Supplement: 20. oktobar 2006. Arhivirano s originala (PDF), 19. 5. 2020. Pristupljeno 19. 5. 2020.
- ^ "Milestones for health over 70 years". World Health Organization/Europe (jezik: engleski). 17. 3. 2020. Arhivirano s originala, 9. 4. 2020. Pristupljeno 17. 3. 2020.
- ^ "World Health Organization | History, Organization, & Definition of Health". Encyclopedia Britannica (jezik: engleski). Arhivirano s originala, 3. 4. 2020. Pristupljeno 18. 3. 2020.
- ^ "WHO | World health report 2013: Research for universal health coverage". WHO. Arhivirano s originala, 15. 3. 2020. Pristupljeno 18. 3. 2020.
- ^ "What we do". World Health Organization (jezik: engleski). Arhivirano s originala, 17. 3. 2020. Pristupljeno 17. 3. 2020.
- ^ "Dr Tedros takes office as WHO Director-General". World Health Organization. 1. 7. 2017. Arhivirano s originala, 18. 4. 2018. Pristupljeno 6. 7. 2017.
- ^ "WHO | Programme Budget Web Portal". open.who.int. Pristupljeno 1. 2. 2021.
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]
Nedovršeni članak Svjetska zdravstvena organizacija koji govori o medicini treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.