Otoni
Vzhled
Otoni | |
---|---|
Země | Saské vévodství, Německé království, Svatá říše římská |
Tituly | Císař říše římské Král Římanů Král Německa |
Zakladatel | Liudolf Saský |
Rok založení | 9. století |
Konec vlády | 1024 |
Poslední vládce | Jindřich II. |
Jiné jméno dynastie | Ottoni Liudolfovci Liudolfingové |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5e/StammtafelOttonen0002.jpg/220px-StammtafelOttonen0002.jpg)
Otoni, nazývaní též Ottoni, Liudolfovci či Liudolfingové, byla dynastie saských vévodů, která v roce 919 nastoupila na východofranský trůn. Ota I. Veliký byl roku 962 korunován císařem a stal se tak vlastním zakladatelem středověké Svaté říše římské. Význam Otonů je v tom, že se pokusili o podstatné posílení a upevnění říše prostřednictvím křesťanské církve , jelikož Jindřich I. Ptáčník byl zvolen a tak neměl důvěru ve šlechtě. Výrazem této snahy byla také tzv. otonská renesance a velkorysá stavební činnost v tzv. otonském slohu. Na dynastii Otonů navázala sálská dynastie a na ni později Štaufové.
Králové a císařové z rodu Otonů
[editovat | editovat zdroj]- Jindřich I. Ptáčník (876–936), východofranský král
- Ota I. Veliký (912–973), od roku 962 císař
- Ota II. (955–983), od roku 972 císař
- Ota III. (980–1002), od roku 996 císař
- Jindřich II. (973–1024), od roku 1014 císař
Rodokmen
[editovat | editovat zdroj]- 1. Liudolf († 866), saský vévoda
- 1.1. Bruno († 880), saský vévoda
- 1.2. Ota († 912), saský vévoda
- 1.2.1. Thankmar († před 912)
- 1.2.2. Liudolf († před 912)
- 1.2.3. Liudgarda († 923)
- 1.2.4. Jindřich I. Ptáčník († 936), východofranský král 919 – 936
- 1.2.4.1. Thankmar († 938)
- 1.2.4.2. Ota I. Veliký (912 – 973), východofranský král 936 – 973, od roku 962 římský císař
- 1.2.4.2.1. Vilém (cca 929 – 968), arcibiskup mohučský
- 1.2.4.2.2. Liudolf Švábský († 957), švábský vévoda
- 1.2.4.2.2.1. Matylda († 1011)
- 1.2.4.2.2.2. Ota I. Švábský († 982), švábský a bavorský vévoda
- 1.2.4.2.3. Liudgarda († 953), manželka Konráda, vévody lotrinského
- 1.2.4.2.4. Matylda († 999)
- 1.2.4.2.5. Ota II. (955 – 983), římský král a císař 961 – 983
- 1.2.4.3. Gerberga († 968/9), manželka lotrinského vévody Giselberta, později Ludvíka IV., západofranského krále
- 1.2.4.4. Hedvika († po 958), manželka franského vévody Huga Velikého, matka Huga Kapeta, francouzského krále, zakladatele dynastie Kapetovců
- 1.2.4.5. Jindřich I. Bavorský († 955), bavorský vévoda
- 1.2.4.5.1. Jindřich II. Bavorský († 995), bavorský vévoda
- 1.2.4.5.1.1. Jindřich II. († 1024), římský král a císař 1002 – 1024
- 1.2.4.5.1.2. Bruno († 1029), biskup augšpurský
- 1.2.4.5.1.3. Gisela († cca 1045), manželka Štěpána I., uherského krále
- 1.2.4.5.2. Gerberga († 1001)
- 1.2.4.5.3. Hedvika († 994), manželka švábského vévody Burkharda
- 1.2.4.5.1. Jindřich II. Bavorský († 995), bavorský vévoda
- 1.2.4.6. Bruno (925 – 965), arcibiskup kolínský (953 – 965)
- 1.2.5. Oda († po 952), manželka Zwentibolda, lotrinského krále a později hraběte Gerharda
- 1.3. Liudgarda († 885), manželka Ludvíka Mladšího, východofranského krále
- 1.4. Hathumod († 874)
- 1.5. Gerberga († 896)
- 1.6. Christina († 919)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Literatura
[editovat | editovat zdroj]- BROOKE, Christopher. Evropa středověku v letech 962-1154. Praha: Vyšehrad, 2006. 480 s. ISBN 80-7021-831-2.
- DVORNÍK, František. Zrod střední a východní Evropy. Mezi Byzancí a Římem. Praha: Prostor, 1999. 528 s. ISBN 80-7260-005-2.
- KELLER, Hagen. Otoni. Jindřich I. Ptáčník, Ota I., II., III., Jindřich II. Praha: Vyšehrad, 2004. 119 s. ISBN 80-7021-733-2.
- Z MERSEBURKU, Dětmar. Kronika. Praha: Argo, 2008. 342 s. ISBN 978-80-257-0088-4.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Otoni na Wikimedia Commons