Euroopan unionin neuvosto
Euroopan unionin neuvosto | |
---|---|
![]() | |
Historia | |
Perustettu | 1. heinäkuuta 1967 |
Edeltäjä | |
Johto | |
Puheenjohtaja |
![]() |
Pääsihteeri | Thérèse Blanchet |
Korkea edustaja | Josep Borrell |
Kokoonpano | |
Edustajia | 27 |
![]() | |
Kotisivut | |
http://consilium.europa.eu/ |
Euroopan unionin neuvosto eli ministerineuvosto on Euroopan unionin toimielin, johon kuuluvat jäsenvaltioiden edustajat. Neuvosto on unionin tärkein lainsäätäjä.[1] [2] Neuvosto neuvottelee ja hyväksyy EU:n lainsäädäntöä, yleensä yhdessä Euroopan parlamentin kanssa.[3]
EU-neuvosto koordinoi jäsenvaltioiden politiikkoja muun muassa talous- ja finanssipolitiikan, koulutus-, kulttuuri-, nuoriso- ja urheiluasioiden sekä työllisyyspolitiikan osalta. Ministerineuvosto myös määrittelee EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja toteuttaa sitä Eurooppa-neuvoston linjausten mukaisesti. Neuvosto valtuuttaa Euroopan komission neuvottelemaan kansainvälisistä sopimuksista. Komission ehdotuksen pohjalta neuvosto päättää sopimuksen allekirjoittamisesta. Sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti on antanut suostumuksensa ja kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet sopimuksen, neuvosto hyväksyy lopullisen päätöksen sopimuksen tekemisestä. Lisäksi neuvosto hyväksyy EU:n talousarvion yhdessä europarlamentin kanssa.[3]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ministerineuvoston ensimmäinen istunto pidettiin Luxemburgissa 8. syyskuuta 1952. Ministerineuvostosta kehittyi ajan myötä Euroopan unionin neuvosto.[4]
Kokoonpanot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/%CE%86%CF%84%CF%85%CF%80%CE%BF_%CE%A3%CF%85%CE%BC%CE%B2%CE%BF%CF%8D%CE%BB%CE%B9%CE%BF_%CE%93%CE%B5%CE%BD%CE%B9%CE%BA%CF%8E%CE%BD_%CE%A5%CF%80%CE%BF%CE%B8%CE%AD%CF%83%CE%B5%CF%89%CE%BD_%CF%84%CE%B7%CF%82_%CE%95%CE%95_%28%CE%91%CE%B8%CE%AE%CE%BD%CE%B1%2C_30.05.2014%29_%2814117611820%29.jpg/250px-%CE%86%CF%84%CF%85%CF%80%CE%BF_%CE%A3%CF%85%CE%BC%CE%B2%CE%BF%CF%8D%CE%BB%CE%B9%CE%BF_%CE%93%CE%B5%CE%BD%CE%B9%CE%BA%CF%8E%CE%BD_%CE%A5%CF%80%CE%BF%CE%B8%CE%AD%CF%83%CE%B5%CF%89%CE%BD_%CF%84%CE%B7%CF%82_%CE%95%CE%95_%28%CE%91%CE%B8%CE%AE%CE%BD%CE%B1%2C_30.05.2014%29_%2814117611820%29.jpg)
Euroopan unionin neuvostolla on käsiteltävästä asiasta riippuen kymmenen eri kokoonpanoa, jotka ovat:[5]
- kilpailukykyneuvosto
- koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvosto
- liikenne-, televiestintä- ja energianeuvosto (TTE)
- maatalous- ja kalastusneuvosto
- oikeus- ja sisäasioiden neuvosto (OSA)
- talous- ja rahoitusasioiden neuvosto (Ecofin)
- työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvosto (TSTK)
- ulkoasiainneuvosto
- yleisten asioiden neuvosto
- ympäristöneuvosto
Kokoonpanoilla ei ole hierarkiaa. Yleisten asioiden neuvosto koordinoi kokoonpanojen toimintaa, ja ulkoasiainneuvostolla on oma vastuualueensa. Mikä tahansa neuvoston kymmenestä kokoonpanosta voi hyväksyä toisen kokoonpanon alaan kuuluvia säädöksiä. Ministerineuvoston hyväksymissä säädöksissä ei mainita, mikä kokoonpano säädöksen on hyväksynyt.[5]
Neuvoston istuntoihin osallistuu jokaisesta jäsenvaltiosta ministeri tai valtiosihteeri. Heillä on oikeus tehdä maansa hallitusta sitovia päätöksiä ja äänestää sen puolesta. Neuvoston istuntoihin kutsutaan myös kulloisestakin asiasta vastaava komissaari. Jos säädösmenettely on aloitettu Euroopan keskuspankin aloitteesta, keskuspankki kutsutaan kokoukseen. Istunnossa puhetta johtaa ministeri siitä jäsenvaltiosta, joka on neuvoston puheenjohtaja. Kukin jäsenmaa on puheenjohtajana puoli vuotta kerrallaan. Ulkoasiainneuvoston puhetta johtaa yleensä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja.[5]
Puheenjohtajuus
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Pääartikkeli: Euroopan unionin puheenjohtajuus
EU-neuvoston puheenjohtajuus kiertää jäsenmaiden kesken. Jokainen valtio on vuorollaan puoli vuotta puheenjohtaja ja johtaa silloin puhetta neuvoston kokouksissa. Puheenjohtajamaat työskentelevät puheenjohtajakolmikkoina. Kolmikko asettaa pitkän aikavälin tavoitteet ja laatii yhteisen 18 kuukauden ajalle ohjelman. Ohjelman perusteelta kukin puheenjohtajavaltio laatii vielä oman puolivuotisohjelmansa.[6]
Puheenjohtajamaa suunnittelee ja johtaa neuvoston ja sen valmisteluelinten kokouksia. Valmisteluelimiä ovat pysyvät komiteat, kuten pysyvien edustajien komitea Coreper, sekä tiettyjä aiheita käsittelevät työryhmät ja komiteat. Puheenjohtaja myös järjestää virallisia ja epävirallisia kokouksia Brysselissä ja isännöi niitä omassa maassaan. Puheenjohtajavaltio myös edustaa neuvostoa suhteessa EU:n muihin toimielimiin.[6]
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Satuli, Heli: EU-perusteos. 2. painos. Helsinki: Eurooppatiedotus, 2020. ISBN 978-952-281-621-4. Teoksen verkkoversio.
- ↑ Euroopan unionin neuvosto Euroopan parlamentin tiedotushanke. Mosaiikki ry. Viitattu 1.6.2017.
- ↑ a b Euroopan unionin neuvosto 22.9.2014. EU:n neuvosto ja Eurooppa-neuvosto. Viitattu 1.6.2017.
- ↑ Historia EU:n neuvosto ja Eurooppa-neuvosto. Viitattu 1.6.2017.
- ↑ a b c Neuvoston kokoonpanot 23.10.2014. EU:n neuvosto ja Eurooppa-neuvosto. Viitattu 1.6.2017.
- ↑ a b EU:n neuvoston puheenjohtajuus 27.1.2017. EU:n neuvosto ja Eurooppa-neuvosto. Viitattu 1.6.2017.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Virallinen sivusto EU:n neuvosto ja Eurooppa-neuvosto.
|
|