Hotelli Phoenix
Phoenixin talo | |
---|---|
Hotelli Phoenix | |
![]() Hotelli Phoenix vuonna 1908. |
|
Osoite | Yliopistonkatu 21 – Aurakatu 7, Turku |
Koordinaatit | |
Rakennustyyppi | hotelli, myöhemmin yliopistorakennus |
Valmistumisvuosi | 1878 |
Purkuvuosi | 1959 |
Suunnittelija | Axel ja Hjalmar Kumlien |
Käyttäjä | Hotelli Phoenix, myöhemmin Turun yliopisto |
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla |
Hotelli Phoenix oli Turussa Kauppatorin laidalla silloisen Venäjän Kirkkokadun (nykyisen Yliopistonkadun) varrella sijainnut, vuodesta 1878 vuoteen 1922 toiminut hotelli. Rakennus tunnettiin Phoenixin talona vielä silloinkin, kun se oli vuonna 1920 perustetun yksityisen Turun yliopiston päärakennus. Phoenixin talo purettiin vuonna 1959.
Hotellina
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Hotelli_Phoenix.jpg/250px-Hotelli_Phoenix.jpg)
Axel ja Hjalmar Kumlienin suunnittelema kolossaalinen Hotelli Phoenixin rakennus valmistui vuonna 1878, jolloin myös hotelli aloitti toimintansa. Hotellin perustaneet Turun porvarit uskoivat Turkuun juuri rakennetun rautatien lisäävän läpikulkuliikennettä Venäjän ja Länsi-Euroopan välillä ja hotellin ravintolalle, juhlasalille ja sadalle vierashuoneelle löytyvän käyttöä. Näin ei kuitenkaan käynyt, ja hotelli oli ensimmäiset neljä vuotta taloudellisissa vaikeuksissa. Omistajanvaihdos sai hotellin niukasti kannattavaksi. Kenties merkittävin hotellissa yöpyneistä vieraista oli Yhdysvaltain entinen presidentti Ulysses S. Grant, joka vieraili hotellissa pian sen valmistuttua.[1] Kuuluisa huijari Ruben Oskar Auervaara toimi hotellin pikkolona nuoruudessaan. Hotelli Phoenix lopetti toimintansa vuonna 1922.[2]
Yliopistona
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Yksityinen Turun Suomalainen Yliopisto oli perustettu vuonna 1920. Turun Suomalainen Yliopistoseura hankki rakennuksen vuonna 1920 yliopiston päärakennukseksi. Järjestely oli tarkoitettu tilapäiseksi mutta kesti lopulta 36 vuotta.[3] Venäjän Kirkkokatu sai yliopiston myötä uuden nimen, Yliopistonkatu. Phoenixin talo kävi ahtaaksi, mutta vasta 1940-luvun lopulla saadun huomattavan testamenttilahjoituksen turvin yliopistolle voitiin hankkia uudet tilat.[3] Arkkitehti Aarne Ervin suunnittelemat rakennukset valmistuivat Vesilinnanmäelle (Ryssänmäelle) 1950-luvulla, jolloin Phoenixin talo jäi tyhjilleen. Talolle yritettiin löytää uutta omistajaa, ja sitä tarjottiin Turun kaupungillekin. Kaupunginvaltuusto kuitenkin kieltäytyi kaupasta.[1]
Purku ja Salaman talo
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Salamankulma_1.jpg/250px-Salamankulma_1.jpg)
Huonokuntoiseksi mielletty rakennus siirtyi lopulta vakuutusyhtiö Salaman omistukseen, ja se purettiin räjäyttämällä vuonna 1959.[1]
Tontille rakennettiin asuin- ja liikerakennus, Asunto Oy Salamankulma, joka valmistui vuonna 1961.[1] Salamankulman ovat suunnitelleet arkkitehdit Matti Hakala ja Aarne Nuortila sekä avustajana arkkitehtiylioppilas Sakari Kauria. Rakennuksessa on kaksi osaa: matala kolmikerroksinen liikesiipi ja sen takana kymmenkerroksinen asuinrakennus.[4] Matalassa osassa toimivat vuodesta 1977 lähtien vakuutusyhtiöt Pohjola ja Suomi-Salama.[1] Nykyään Salaman talossa on Lähivakuutuksen ja Liedon Säästöpankin toimitilat.
Feeniks-kirjasto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Turun yliopiston pääkirjasto Yliopistonmäellä nimettiin uudelleen remontin yhteydessä vuonna 2015 Feeniks-kirjastoksi.[5][6] Kirjaston lukusalin tuolit ovat peräisin alkuperäisestä Phoenix-rakennuksesta.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Viitteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c d e Heino, Jari: Pohjolan kolossi, Phoenixin haamu. Turun Sanomat, 18.1.2004. TS-Yhtymä. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 25.12.2011.
- ↑ Leimu, Pekka: Phoenixin kohtaloita (Puheenvuoro) Yliopisto-lehti. 1997. Helsingin yliopisto. Viitattu 25.12.2011.
- ↑ a b Kaarlehto, Eeva: Turun yliopiston historia (Internet archivessa, tallennettu 12.10.2011) 28.12.2009. Turun yliopisto. Arkistoitu 12.10.2011. Viitattu 25.12.2011.
- ↑ Junttila, Veli: Ortodoksien kirkon korttelin suunnittelu. (Kolumni) Turun Sanomat, 29.6.2009. TS-yhtymä. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 25.12.2011. [vanhentunut linkki]
- ↑ Feeniks-kirjasto (ent. pääkirjasto) avataan täysin uudistuneena 27.2.2015 klo 9. www.utu.fi. Arkistoitu 28.9.2015. Viitattu 27.9.2015.
- ↑ Uutiset Turusta | Aamuset | Turun yliopiston pääkirjastosta Feeniks-kirjasto aamuset.fi. Viitattu 27.9.2015. [vanhentunut linkki]