Kirsti Mäkinen
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/fi/thumb/0/07/Kirsti_Makinen.jpg/250px-Kirsti_Makinen.jpg)
Kirsti Eva-Maria Mäkinen (o.s. Mänty, 18. heinäkuuta 1939 Tampere – 24. marraskuuta 2016 Helsinki)[1][2] oli suomalainen tietokirjailija, äidinkielen ja kirjallisuuden opettaja ja toimittajien ja opettajien kouluttaja. Hän oli suosittu puhuja ja kirjoittaja sekä monipuolinen toimija kulttuurijärjestöissä. Mäkinen sai kouluneuvoksen arvonimen vuonna 1998.[1]
Ura
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Mäkinen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulusta 1957. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1962, maisteriksi 1964 ja lisensiaatiksi 1969.[1] Mäkinen toimi opettajana muun muassa Tehtaanpuiston yhteiskoulussa (1963–1964), Helsingin yksityislyseossa (1964–1969) ja Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa (1969–2002).[1] Lisäksi hän työskenteli Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden vt. assistenttina (1972–1973) ja vt. lehtorina (1974–1975) sekä Ylioppilastutkintolautakunnan apujäsenenä 1982–2009.[1]
Mäkinen toimi Sanoman toimittajakoulun luennoitsijana 1976–89 ja avustajana Helsingin Sanomissa vuosina 1974–1977 ja Aamulehdessä vuodesta 1987 alkaen.[1]
Mäkinen oli yksi WSOY:n kirjallisuussäätiön palkinnon saajista vuonna 2012. Palkinto on tunnustus merkittävästä työstä kotimaisen kirjallisuuden ja lukuharrastuksen edistämisessä.[3]
Tunnustukset ja palkinnot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkki
- Opettajien ammattijärjestön hopeinen ansiomerkki
- Yksityiskoulujen liiton ansiomerkki
- Cygnaeus-palkinto 1985[1]
- Suomen Tiedeseuran palkinto 2001[1]
- Larin Paraske -palkinto 2002[1]
- Kalevalaseuran Kekrinpäivän tunnustuspalkinto 2002
- Aikakauslehtien Liiton J. V. Snellman -palkinto 2004
- Suomen tietokirjailijat ry:n Tietokirjailijapalkinto 2007[1]
- Rakkaudesta kirjaan -palkinto 2016[4]
Julkaisut
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Pulpetin henki. Opettajan muistelmat. 2015. Otava. ISBN 978-951-1-26903-8
- Topeliuksen joulu. 2015. WSOY. ISBN 978-951-0-40314-3
- Topeliuksen lukemisia lapsille. Kuvitus Risto Suomi. 2013. WSOY. ISBN 978-951-0-39602-5
- Kruunupäinen käärme ja muita Suomen kansan tarinoita, 2012. Otava.
- Lollot ja kollot. Suomalaista naapurihuumoria, 2007. Otava.
- Sammon sanat. Kalevalan sitaattisanakirja selityksineen, 2004. Otava.
- Mäkinen, Kirsti & Uusi-Hallila, Tuula: Minna Canth: Taiteilija ja taistelija. Laatukirjasto. Helsinki: WSOY, 2003. ISBN 951-0-27673-1.
- Suomen lasten Kalevala. Kertonut Kirsti Mäkinen. Kuvittanut Pirkko-Liisa Surojegin. Helsingissä: Otava, 2002. ISBN 951-1-17468-1. Käännetty japaniksi ja englanniksi.
- Mäkinen, Kirsti: Ajattelen kynälläni: Esseitä, kirjoituksia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 718. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997. ISBN 951-746-080-5.
- Kirjoittajan opas (Riitta Korhosen kanssa), 1980. WSOY.
- Lukion äidinkieli 1–3 (työryhmä), 1975–80, Uuden lukion äidinkieli 1–3 (työryhmä), 1981–86. WSOY.
Toimittanut
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Käpälän kosketus. Unohtumattomia eläintarinoita, 2004. Otava.
- Kirjallisuuden opetusta Suomessa ja maailmalla. Opetusvihjeitä IB-opettajille (Tuula Uusi-Hallilan kanssa), 2002. Laatusana.
- Kirjoita itsesi maailman väleihin. Esseekokoelma, 1997. SKS.
- Muutos ja pysyvyys. Rehtori Vesa Nikusen juhlakirja (Tuula Uusi-Hallilan kanssa), 1997.
- Mistä ääni meissä tulee. Runoja ja tulkintoja (Satu Grünthalin kanssa), 1994. WSOY.
- Yön ja päivän kartta. Novelleja ja tulkintoja, 1993. WSOY.
- Koulun tie. Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun satavuotisjuhlajulkaisu, 1986.
- Kalevala, perinne ja koulu, 1985. SKS ja Äidinkielen opettajain liitto.
- Folklore tänään (Hannu Launosen kanssa), 1974. SKS.
Artikkelit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Rikos, synti, häpeä. Vanhan kirjallisuuden vuosikirja 2010–2012 (25-27), toim. Johanna Kurkikangas. Suomen vanhan kirjallisuuden päivät ry. 2012. ISSN 1236-6056
- Kieli on minun ihoni. Teoksessa Rohkea koulu. SYK Nervanderinkadulta Isonnevantielle, toim. Anja-Liisa Alanko, Irmeli Hietanen, Jukka Niiranen, Tuula Uusi-Hallila, 2011. SKS.
- Veden mytologia. Teoksessa Tuhanten rantain Suomi, toim. Sari Savikko, 2010. Amanita.
- Lapuan laiskat, Ilimajoen ilikiät. Eteläpohjalaiset köllinimet. Samuli Paulaharjun Säätiön vuosikirja 2009, toim. Marjut Paulaharju.
- Malja Vammalan yleisölle. Teoksessa Kirjan ja kirjallisuuden puolesta. Suomen vanhan kirjallisuuden päivät 25 vuotta, toim. Tuomas Rantala, 2009. Suomen vanhan kirjallisuuden päivät ry.
- Idealisti kovassa maailmassa – miten minusta tuli tietokirjailija. Teoksessa Vanhan kirjallisuuden vuosikirja 22–24, toim. Päivi Mäki-Kerttula, 2009. Suomen vanhan kirjallisuuden päivät ry.
- Kalevala – kansalliseepos. Teoksessa Maamme-laulusta joulukuun kuudenteen, toim. Salla Närhinen ja Allan Tiitta. Topelius-seuran julkaisuja 2, 2006. Yliopistopaino.
- Lapsuuden taidekokemukset voimavarana. Julkaisussa Lapsi ja taide. Puheenvuoroja taidekasvatuksesta, toim. Pirkko Sassi, Tuula Tarkkonen, 2006. Cultura.
- ”Helähteli hauin hammas”. Runoja luokassa. Teoksessa Matkalla kirjallisuuteen. Leena Kirstinän juhlakirja, toim. Anne Helttunen ja Tuula Uusi-Hallila, 2004. Laatusana.
- Pispalasta Tammerkosken rannalle: taiteen polkuja kotiseudun tuntemukseen. Teoksessa Kenen kotiseutu. Näkökulmia kotiseutukeskusteluun, toim. Lasse Saressalo, Erja Helenius, 2003. Tampereen Museoiden julkaisuja 72.
- Kuka murhasi kuningas Erikin? Teoksessa Kirjoja ja muita ystäviä. Onnittelukirja Kaari Utriolle ja Kai Linnilälle, toim. Marjut Paulaharju, 2002.
- Kertomuksia – miksi ei? Teoksessa Ylioppilasaineita 2002, toim. Ritva Falck, Hilkka Lamberg. SKS, ÄOL.
- Millä kielellä Euroopassa? Julkaisussa Kieli on ihmisen peili. Seminaari 9.5.2001, Kiasma, Helsinki 2001. Euroopan kulttuurisäätiön Suomen osasto.
- Erään kirjasodan anatomia. Teoksessa Koulun ja kirjan maailma. Jukka Sarjalan juhlakirja 1999, toim. Matti J. Särömaa. Ajatus.
- Kohti esseetä. Teoksessa Ylioppilasaineita 1998, toim. Kalevi Pirttikoski, Paula Oilinki. SKS, ÄOL.
- Viestinnän vuosikymmen. Teoksessa Siitäpä nyt tie menevi. Äidinkielen opettajain liitto 1948–1998, kirj. Risto Kaipainen, Irma Lonka, Juha Rikama, 1998. ÄOL.
- Esipuhe. Henrik Ibsenin Nukkekoti, uusi painos, 1997. WSOY.
- Muuttuuko lehtikieli? Muuttaako lehtikieli? Teoksessa Yhteiskunta muuttuu – kieli muuttuu. Nykysuomen Seuran 10-vuotisjuhlakirja, toim. Valma Yli-Vakkuri, Maija Länsimäki, Aarre Nyman, 1992. WSOY.
- Alussa oli nainen? Teoksessa Louhen sanat. Kirjoituksia kansanperinteen naisista, toim. Aili Nenola, Senni Timonen, 1990. SKS.
- Sanojen tyyliväri. Teoksessa Nykysuomen sanavarat, toim. Jouko Vesikansa, 1989. WSOY.
- Kalevala ja nykyaika. Teoksessa Kirjokannesta kipinä. Kalevalan juhlavuoden satoa. Kalevalaseuran vuosikirja 66, toim. Matti Kuusi, Pekka Laaksonen, Hannes Sihvo, 1986. SKS.
- Kielenhuollon ongelmia – onko niitä? Teoksessa Kielemme tuntemus. Näkökulmia suomen kielen tutkimukseen ja opetukseen, toim. Raija Ruusuvuori. Äidinkielen opettajain liiton vuosikirja XXX. 1983.
- Kielen vaikutuskeinoja. Teoksessa Elävää suomea. Yleisradion kieliopas, toim. Seppo Kahila, 1979. Gummerus.
- Aitoa, epäaitoa. Teoksessa Kultaneito on rautaa. Professori Matti Kuusen juhlakirja, toim. Senni Timonen, 1977. Suomen kansantietouden tutkijain seura.
- Malli ja taideteos – opettajan ja oppilaan näkökulma. Teoksessa Tutkimus ja opetus: strukturalismia, toim. Anna-Liisa Mäenpää. Äidinkielen opettajain liiton vuosikirja XXIII. 1976.
- Kielitaito ja koulu. Teoksessa Äidinkieli 1974. Tavoitteet ja päämäärä, toim. Irma Lonka et al. Äidinkielen opettajain liiton vuosikirja XXI. 1974.
- Kirkollisaiheiset pitäjäköllit. Teoksessa Nimikirja, toim. Hannes Sihvo. Kalevalaseuran vuosikirja 52. 1972. WSOY.
- Köllit – kappale iloista kansanperinnettä. Teoksessa Nuorten tieto 1. Lukemista hyödyksi ja huviksi, toim. Raimo Wikstedt, 1963. WSOY.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c d e f g h i j Paavilainen, Ulla (päätoimittaja): Kuka kukin on 2015, s. 586. Helsinki: Otava, 2014.
- ↑ Uusi-Hallila, Tuula & Ahola, Suvi: Muistot: Kirsti Mäkinen 1939–2016 HS.fi. 4.12.2016. Viitattu 29.10.2021.
- ↑ WSOY:n kirjallisuussäätiö jakoi 10 tunnustuspalkintoa TS.fi. 2.10.2012. Viitattu 29.10.2021.
- ↑ Rakkaudesta kirjaan -palkinto Kirsti Mäkiselle TS.fi. 27.10.2016. Viitattu 29.10.2021.
|