Kumlinge
Kumlinge | |
---|---|
![]() |
![]() |
sijainti |
|
Sijainti | |
Maakunta | Ahvenanmaan maakunta |
Seutukunta | Ålands skärgård |
Kuntanumero | 295 |
Hallinnollinen keskus | Kumlinge |
Perustettu | – |
Pinta-ala ilman merialueita |
99,44 km² 297:nneksi suurin 2022 |
Kokonaispinta-ala |
865,80 km² 131:nneksi suurin 2022 [1] |
– maa | 99,07 km² |
– sisävesi | 0,37 km² |
– meri | 766,36 km² |
Väkiluku |
290 307:nneksi suurin 31.12.2023 [2] |
– väestötiheys | 2,93 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [3] |
– 0–14-v. | 10,1 % |
– 15–64-v. | 51,8 % |
– yli 64-v. | 38,1 % |
Äidinkieli | 2023 [4] |
– suomenkielisiä | 7,2 % |
– ruotsinkielisiä | 84,8 % |
– muut | 7,9 % |
Kunnallisvero |
19,00 % 4:nneksi suurin 2024 [5] |
Kunnanjohtaja | Christian Dreyer |
www.kumlinge.ax |
Kumlinge on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Kumlingessa on 290 asukasta (31. joulukuuta 2023)[2] ja sen pinta-ala on 865,80 km² (1. tammikuuta 2022), josta 99,07 km² maata, 0,37 km² sisävesiä ja loput 766,36 km² merta.[1] Kumlingen naapurikunnat ovat Brändö, Saltvik, Sottunga ja Vårdö.
Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 84,8 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia.[4] Kunnan vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer ja se on vahvistettu vuonna 1951.[6]
Maantiede
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kumlinge sijaitsee suunnilleen Ahvenanmantereen ja Manner-Suomen puolivälissä. Länsipuolella on Teilin ja itäpuolella Lappveden merenselkä. Kunnan pääsaari on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan seitsemänneksi suurin.[7] Pääsaarella sijaitsevat kunnantoimisto, kauppa, apteekki, Ålandsbankenin konttori ja kunnan ainoa koulu. Muut suurehkot saaret, joihin on säännölliset kulkuyhteydet, ovat Enklinge, Seglinge ja Björkö. Enklingessä ja Seglingessä toimineet koulut on suljettu. Pienempiä saaria, joista suurin osa on asumattomia, on useita satoja. Kumlingen saaret ovat pinnanmuodoiltaan matalia ja yleisilmeeltään karuja. Korkein maastonkohta kunnan alueella on 22 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva kallionhuippu Björkön saaren pohjoisosassa.[8]
Kumlingen molemmat luonnonsuojelualueet sijaitsevat Enklingen saarella: Blacksundin Natura-alue ja Näsetin luonnonsuojelualue.[9]
Ilmasto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kumlingen ilmasto on meren vaikutuksesta leuto.
Kumlingen ilmastotilastoa
|
Kylät
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kunnassa on 5 kylää: Björkö, Enklinge, Kumlinge, Prästgården ja Seglinge.[10]
Historiaa
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kumlingen saaret olivat esihistoriallisella ajalla vielä veden peitossa. Pysyvä asutus saapui alueelle vasta keskiajalla Ahvenanmantereelta. Sitkeästi eläneen muistitiedon mukaan Kumlingessa olisi sijainnut keskiajalla luostari, mutta mitkään asiakirjatiedot tai arkeologiset tutkimukset eivät tue tätä väitettä. Vuoden 1537 maakirjan, jossa mainittiin jo kaikki Kumlingen nykyiset kylät, mukaan pitäjässä oli 107 veroa maksanutta taloa, mistä on päätelty väkiluvun olleen tuolloin 600–800 henkeä.[8]
Kumlinge mainittiin alkujaan Sundiin kuuluvana kappeliseurakuntana. Kumlingen seurakunta itsenäistyi 1400-luvun alkupuolella ja siitä erosi Brändö vuonna 1864.[11] Nykyisin Kumlinge ja Brändö muodostavat yhdessä Ahvenanmaan pohjoisen saaristoseurakunnan, Brändö-Kumlinge församling.
Suomen sodan aikana, 9. toukokuuta 1808, pastori Henrik Johan Gummeruksen talonpojat piirittivät Kumlingen kirkonkylässä sitä miehittämään tulleen venäläisen 472 miehen joukko-osaston. Talonpojat tulittivat venäläisiä läheiseltä Fälbergetiltä kahdella pienellä tykillä, kunnes nämä suostuivat antautumaan. Fälbergetillä on vuonna 1920 pystytetty taistelun muistokivi. Vuonna 1809 venäläiset kuitenkin saapuivat Kumlingeen uudelleen ja tällöin ruotsalainen armeijaosasto poltti useita kyliä yrittäessään estää heidän etenemistään.[8]
Kumlingesta on 1900-luvun alkupuolella joissakin yhteyksissä käytetty suomenkielistä nimeä Kumlinki.[12]
Väestö
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 taajamarajauksen mukaan Kumlingessa ei ole lainkaan taajamia. Vuoden 2017 lopussa Kumlingessa oli 314 asukasta, joista 310 asui haja-asutusalueilla ja 4:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa.[14]
Hallinto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kumlingen kunnanvaltuustossa istuu yhdeksän kunnanvaltuutettua. Vuoden 2023 kuntavaaleissa kaikki valtuutetut valittiin Kumlingelistan-listalta.[15]
Seurakunnat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kumlingessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[16]
- Brändö-Kumlinge församling (ent. Ahvenanmaan pohjoinen saaristoseurakunta, ruots. Ålands norra skärgårdsförsamling)
Seurakunta toimii myös Brändön kunnan alueella.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kumlingen alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.[17]
Entiset seurakunnat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kumlingen kunnan nykyisellä alueella.[16]
- Kumlinge församling (liitetty Ahvenanmaan pohjoiseen saaristoseurakuntaan 2006)
Liikenneyhteydet ja palvelut
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Kumlinge.jpg/250px-Kumlinge.jpg)
Kumlinge sijaitsee saaristossa, joten kunnan alueelle pääsee lähinnä vesitse Ålandstrafikenin liikennöimillä lautoilla joko Brändöstä, Föglöstä, Lumparlandista, Sottungasta tai Vårdöstä. Kumlingella on kuitenkin myös oma ympäri vuoden käytössä oleva lentokenttä.
Kunnan sisäistä liikennettä hoidetaan lautalla pääsaaren ja Enklingen välillä sekä lossilla pääsaareen liittyvän Snäckön ja Seglingen välillä. Kumlingeen kuuluvaan Björkön saareen on lossiyhteys Brändöön kuuluvan Lappon kautta.
Kumlingessa on koko peruskoulun kattava koulu eli luokka-asteet 1–9.[18] Lukuvuonna 2017–2018 koulua kävi 24 oppilasta. Koulurakennus on valmistunut 1953 ja remontoitu perusteellisesti 2000-luvun alussa.[19]
Nähtävyyksiä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Kumlingen kirkko
- Hermasin museotila Enklingessä
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022 1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
- ↑ a b Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 26.4.2024. Tilastokeskus. Viitattu 28.4.2024.
- ↑ Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020 31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
- ↑ a b Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 29.4.2024.
- ↑ Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024 22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
- ↑ Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1980, s. 162. Otava 1979, Helsinki.
- ↑ Suomen merialueiden sata suurinta saarta. Suomen Kuvalehti 24B/15.6.1987, s. 64.
- ↑ a b c Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa: Maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos (osa 4, s. 142–146). Porvoo: WSOY, 1971.
- ↑ Fredad natur (myös linkitetys kuvaukset ja kartta) Älands landskapsegering. Viitattu 27.1.2018. (ruotsiksi)
- ↑ Invånarantalet i byar och stadsdelar 1990–2012 (XLS) Ålands statistik- och utredningsbyrå (ÅSUB). Arkistoitu 6.7.2015. Viitattu 18.4.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Otavan iso tietosanakirja, osa 4 (1962). Helsinki: Otava.
- ↑ Suomen virallinen tilasto. VI: Väestösuhteet vuonna 1921, s. 19. Helsinki: Tilastollinen Päätoimisto, 1923. Verkkoversio (viitattu 8.8.2011).
- ↑ Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016 29.3.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 8.1.2018.
- ↑ Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
- ↑ Kommunalval Kumlinge valresultat.ax. Viitattu 15.7.2024. (ruotsiksi)
- ↑ a b Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi. Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
- ↑ https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Grundskolor på Åland Alandliving. Arkistoitu 4.3.2018. Viitattu 4.3.2018.
- ↑ Om skolan kumlingeskola.ax. Arkistoitu 4.3.2018. Viitattu 4.3.2018.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kumlinge Wikimedia Commonsissa
- Kumlingen kunnan suomenkieliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
- Tilastokeskus - Kumlingen avainluvut
- Visit Kumlinge -sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
|
|