Tohmajärvi
Tohmajärvi | |
---|---|
![]() |
![]() |
sijainti |
|
Tohmajärven kuntakeskus Kemie. Keskellä Tohmajärven kunnallistalo, jonka alla on jääkautinen luola. |
|
Sijainti | |
Maakunta | Pohjois-Karjalan maakunta |
Seutukunta | Keski-Karjalan seutukunta |
Kuntanumero | 848 |
Hallinnollinen keskus | Kemie |
Perustettu | 1869[1] |
Kuntaliitokset |
Pälkjärvi (1946, osa) Värtsilä (2005) |
Kokonaispinta-ala |
895,36 km² 128:nneksi suurin 2022 [2] |
– maa | 837,75 km² |
– sisävesi | 57,61 km² |
Väkiluku |
4 066 192:nneksi suurin 31.12.2023 [3] |
– väestötiheys | 4,85 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [4] |
– 0–14-v. | 12,8 % |
– 15–64-v. | 53,8 % |
– yli 64-v. | 33,4 % |
Äidinkieli | 2023 [5] |
– suomenkielisiä | 93,9 % |
– ruotsinkielisiä | 0,2 % |
– muut | 5,9 % |
Kunnallisvero |
9,10 % 106:nneksi suurin 2024 [6] |
Kunnanjohtaja | Mikko Löppönen |
Hallituksen puheenjohtaja | Helena Pakarinen (kesk.) |
Kunnanvaltuusto | 27 paikkaa |
– puheenjohtaja | Jouni Martiskin (sd.) |
2021–2025[7] • Kesk. • SDP • Kok. • Liik. • PS • KD |
10 7 4 3 2 1 |
www.tohmajarvi.fi |
Tohmajärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Karjalan seutukunnassa Pohjois-Karjalan maakunnan eteläosassa, valtatie 6:n varrella, ja valtatie 9:n itäisessä päätepisteessä. Valtatie 9 on kunnan alueella myös osa Sinisen tien matkailureittiä, ja kunnan kautta kulkee myös Runon ja rajan tie. Kunnassa asuu 4 066 ihmistä[3] ja sen pinta-ala on 895,36 km2, josta 57,61 km2 on vesistöjä[2]. Väestötiheys on 4,85 asukasta/km2.
Tohmajärven kunnassa sijaitsee EU:n itäisin henkilöliikenteen maarajanylityspaikka, Niirala.
Eskil Colleniuksen johdolla rakennettu, vuonna 1756 valmistunut Tohmajärven kirkko on Pohjois-Karjalan vanhin puukirkko.
Maantiede
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tohmajärven naapurikunnat ovat Joensuu, Kitee ja Rääkkylä. Aikaisemmin naapurikuntia ovat olleet myös Kiihtelysvaara, Pyhäselkä, Tuupovaara ja Värtsilä. Idässä rajanaapurina on Venäjä.
Tohmajärven Natura-kohteita ovat Värtsilän laakson luontokokonaisuus, Tohmajärven lehdot, Särkijärvi, Peijonniemenlahti ja sen vesialue, valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan kuuluvat Multasärkkä-Likolamminkangas ja Kannusvaara, soiden ympäröimät Kangasvaaran-Kenraalinkylän lammet ja Hirvisuo.[8]
Tohmajärven kunnallistalon alla sijaitsee ainutlaatuinen, 11 000 vuotta vanha maaluola. Luola on noin 8 metriä pitkä ja 1,5 m korkea.[9]
Ilmasto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Tohmajärven (Kemie) ilmastotilastoa
Lähde: Ilmatieteen laitos
|
Kylät
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Asema, Akkala, Jouhkola, Järventaus, Kantosyrjä, Kaurila (Kaurilanvaara), Kaustajärvi, Kemie (kuntakeskus), Kenraalinkylä, Kutsu (Kutsunvaara), Murtoi, Niirala, Onkamo, Patsola, Peijonniemi, Petravaara, Riikola, Ristee, Saario, Tenka, Tikkala, Uusikylä, Vatala, Timola, Vepsä, Uusi-Värtsilä, Värtsilä.
Taajamat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuoden 2017 lopussa Tohmajärvellä oli 4 571 asukasta, joista 1 521 asui taajamassa, 2 994 haja-asutusalueilla ja 56:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Tohmajärven taajama-aste on 33,7 %.[10] Kunnassa on vain yksi taajama, Kemie.[11]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 valtaosa siihenastisen Tohmajärven alueesta pysyi Suomessa, mutta pieni alue Kiteen ja Pälkjärven rajalla sekä Pälkjärven ja Värtsilän rajalla sisältyivät Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin.[12][13] Toisaalta Tohmajärveen liitettiin Pälkjärven alueen Suomessa pysynyt osa, joten Tohmajärvi on Ruokolahden ja Ylämaan ohella ainoa alueitaan menettäneistä Suomen kunnista, jotka itse asiassa laajenivat sodan aiheuttamien aluemenetysten johdosta.
Tohmajärven ja Värtsilän kunta yhdistyivät 2005, seurakunnat yhdistyivät jo kaksi vuotta aiemmin. Yhdistyminen toteutettiin lakkauttamalla molemmat vanhat kunnat ja perustamalla uusi Tohmajärven kunta. Samassa yhteydessä Tohmajärvi luopui 1953 vahvistetusta vaakunastaan ja entisestä Värtsilän kunnanvaakunasta tuli Tohmajärven vaakuna. Tohmajärven väkiluku 31. joulukuuta 2004 ennen liitosta oli 4 897 ja Värtsilän 614[14].
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/93/Tohmaj%C3%A4rvi.vaakuna.1953.svg/150px-Tohmaj%C3%A4rvi.vaakuna.1953.svg.png)
Hallinto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tohmajärven kunnanjohtajana vuodesta 2005 toimineen Olli Riikosen lähdettyä virkavapaalle viransijaiseksi valittiin Mikko Löppönen heinäkuun 2022 loppuun saakka.[15]
Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista keskustalla on 10, SDP:llä 7, kokoomuksella 4, Liike Nytillä 3, perussuomalaisilla 2 ja kristillisdemokraateilla 1.[7] Valtuuston puheenjohtajana toimii SDP:n Jouni Martistin.[16] Kunnanhalltuksessa on 7 paikkaa, joista keskustalla on 3, SDP:llä 2, kokoomuksella 1 ja Liike Nytillä 1. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii keskustan Helena Pakarinen.[17]
Talous
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuonna 2015 kunnassa oli 1 374 työpaikkaa. Niistä 18 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 70 % palveluissa ja 10 % jalostuksessa. Jalostuksen osuus oli pienempi kuin koko maassa (20 %), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3 %).[18]
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Kutsu-Oskolan yhteismetsä, K-Marketia pitävä Taru Tiilikainen Oy ja Metsä-Karvinen.[19] Tiilikaisen suku on pitänyt kauppaa Kemiessä kolmen sukupolven ajan.[20]
Väestönkehitys
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Seurakunnat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuoden 2018 aluejaon mukaan Tohmajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[22]
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Tohmajärvellä toimii Tohmajärven helluntaiseurakunta.[23]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Tohmajärven alueella toimii Joensuun ortodoksinen seurakunta.[24]
Entiset seurakunnat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Tohmajärven kunnan nykyisellä alueella.[22]
- Värtsilän seurakunta (liitetty Tohmajärven seurakuntaan 2003)
Koulutus
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Sivistyskeskus Ahjo, luokka-asteet 1.–6.
- Tikkalan koulu, luokka-asteet 1.–6.
- Tohmajärven lukio
- Tohmajärven kansalaisopisto
- Keski-Karjalan musiikkiopisto
Urheiluseurat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Tikkalan Veikot
- Tohmajärven Enduroseura
- Tohmajärven Palloseura (jalkapallo)
- Tohmajärven Pomppu (pesäpallo)
- Tohmajärven Tennisseura
- Tohmajärven Urheilijat
- Tomppa – Tohmajärven jumppa
- Värtsilän Kisa
- Värtsilän Teräs
Tapahtumia ja nähtävyyksiä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Potsipäivät on kesäjuhla, jota vietetään juhannuksen jälkeisenä viikonloppuna. Nimensä tapahtuma on saanut Maiju Lassilan Tulitikkuja lainaamassa -näytelmän sianporsaasta eli potsista.
- Värtsiläpäivät heinäkuun puolivälissä
- Hämärätori museoalueella syyskuun lopulla
- Puun Sielu -taidekartano
- Tohmajärven museoalue, jossa mm. Nymanin talon koti- ja apteekkimuseo, renkitupa, jossa kesäisin Katri Helena -näyttely, pitäjänmuseo ja Maiju Lassilan kotitalon aitta
- Saarion voimalaitosmuseo
- Kaurilan koulumuseo
- Värtsilän myllymuseo
Kuuluisia tohmajärveläisiä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
|
|
|
Ruokakulttuuri
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tohmajärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunavelli, sienisalaatti ja hunajaletut.[27]
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Rajattomien mahdollisuuksien Tohmajärvi (Historiaa) tohmajarvi.fi. 23.4.2007 Julkaisija = Tohmajärven kunta. Arkistoitu 11.5.2008. Viitattu 5.11.2007.
- ↑ a b Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022 1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
- ↑ a b Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 26.4.2024. Tilastokeskus. Viitattu 28.4.2024.
- ↑ Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020 31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
- ↑ Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 29.4.2024.
- ↑ Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024 22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
- ↑ a b Yle - Tulospalvelu - Tohmajärvi - Savo-Karjalan vaalipiiri - Kuntavaalit 2021 vaalit.yle.fi. Viitattu 22.2.2022.
- ↑ Natura 2000 -alueet Pohjois-Karjalassa (myös linkitetyt aluekohtaiset sivut) Ympäristö.fi. Viitattu 21.1.2018.
- ↑ Kunnallistalon alta löytynyt maaluola paljastui 11 000 vuotta vanhaksi Pohjois-Karjalassa Yle Uutiset. 19.11.2022. Viitattu 19.11.2022.
- ↑ Taajama-aste alueittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 8.12.2018.
- ↑ Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 8.12.2018.
- ↑ Rapo Seppo: Pälkjärven kartta luovutettukarjala.fi. 6.12.2001. Viitattu 24.1.2010.
- ↑ Karjalan kartat Maanmittauslaitos.fi. 13.6.2009. Maanmittauslaitos. Viitattu 24.1.2010.
- ↑ Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain kunkin tilastovuoden aluejaolla, 2003-2020 PxWeb-tietokanta. Tilastokeskus. Viitattu 22.2.2022.
- ↑ Ylönen, Jorma: Mikko Löppönen sijaistaa Olli Riikosta Tohmajärvellä Kuntalehti. 28.4.2021. Viitattu 22.2.2022.
- ↑ Kunnanvaltuusto Tohmajärven kunta. Viitattu 22.2.2022.
- ↑ Kunnanhallitus Tohmajärven kunta. Viitattu 22.2.2022.
- ↑ Kuntien avainluvut Tilastokeskus. Viitattu 21.1.2018.
- ↑ Katso tästä kuntasi suurimmat yhteisöveronmaksajat Kauppalehti. 1.11.2017. Viitattu 13.1.2018.
- ↑ Tiilikaisten taru jatkuu Tohmajärvellä Kesko. 2013. Arkistoitu 14.1.2018. Viitattu 13.1.2018.
- ↑ Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2017 Tilastokeskus. Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 13.7.2018.
- ↑ a b Yhteystiedot - Suomen evankelis-luterilainen kirkko evl.fi. Arkistoitu 23.8.2018. Viitattu 23.8.2018.
- ↑ Seurakunnat Suomen helluntaikirkko. Arkistoitu 6.9.2021. Viitattu 7.9.2021.
- ↑ https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/joensuun-ortodoksinen-seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Yhteystiedot Tohmajärven kunta, tohmajarvi.fi. Viitattu 1.6.2020.
- ↑ a b Kangosjärvi, Jaakko: Tuhansien julkkisten maa. Helsingin Sanomat, 5.7.2008. Artikkelin maksullinen verkkoversio. Viitattu 12.3.2024.
- ↑ Kolmonen, Jaakko (toim.): Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 134–135. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tohmajärvi Wikimedia Commonsissa
|