Alsógáld
Alsógáld (Galda de Jos) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Erdély | ||
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Fehér | ||
Község | Alsógáld | ||
Rang | községközpont | ||
Irányítószám | 517285[1] | ||
Körzethívószám | 0x58[2] | ||
SIRUTA-kód | 4375 | ||
Népesség | |||
Népesség | 1955 fő (2021. dec. 1.) | ||
Magyar lakosság | 9 (2011)[3] | ||
Népsűrűség | 19,23 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 101,69 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Alsógáld weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Alsógáld témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Biserica_Nasterii_Maicii_Domnului%2C_Galda_de_Jos.jpg/262px-Biserica_Nasterii_Maicii_Domnului%2C_Galda_de_Jos.jpg)
Alsógáld (románul Galda de Jos, németül Unterhanenberg) falu Romániában, Erdélyben, Fehér megyében, az Erdélyi-hegyalján, az azonos nevű község központja.
Fekvése
[szerkesztés]Gyulafehérvártól 12 km-re észak–északkeletre található. Jósika Miklós szerint „Erdély egyik legregényesebb fekvésű helysége”.[4] A falu területének 30%-a szántó, 19%-a legelő, 11%-a erdő és 11%-a rét.
Nevének eredete
[szerkesztés]Neve a Gál személynév -d képzővel ellátott alakjából ered[5] és valószínűleg temploma középkori védőszentjéről kapta. 1280-ban Gald néven említik először.
Története
[szerkesztés]A középkorban magyarok lakták. (1461-ben Magyargáldnak nevezték.) 1509-ben román lakói saját kápolna építéséhez láttak volna, de Rákosi Menyhért erdélyi vikárius utasította a helybeli plébánost és a káptalan küldöttjét, hogy akadályozzák meg őket ebben.[6] Magyar lakossága a 16. században református hitre tért.
A 18. században református egyháza már csak filia volt és az maradt a 20. századig. 1784. november 11-én Schultz alezredes határában megállította a felkelőket. 1839-ben a Kemény család birtoka volt, román lakossággal.[7]
Fehér, később Alsófehér vármegyéhez tartozott. 1908-ban a magyarigeni járástól az újonnan létrehozott tövisi járáshoz csatolták.[8]
Népessége
[szerkesztés]- 1850-ben 972 lakosából 911 volt román és 52 cigány nemzetiségű; 963 görögkatolikus vallású.
- 1900-ban 1417 lakosából 1390 volt román és 17 magyar anyanyelvű; 1380 görögkatolikus vallású.
- 2002-ben 2032 lakosából 1956 volt román és 59 magyar nemzetiségű; 1916 ortodox, 38 református, 26 görögkatolikus, 22 adventista és 16 római katolikus vallású.
Látnivalók
[szerkesztés]- A kis dombon álló, felújított Kemény-kastély egy középkori udvarház helyén épült a 18–19. században, barokk stílusban. A kommunizmus alatt politikai foglyokat őriztek benne, ma elmegyógyintézetként működik. Tégla védőfalának egy kis része áll még a keleti oldalon.
- Fazsindelyes ortodox temploma egy másik kis dombon áll. 15. századi alapokon épült 1732-ben. Apszisát 1752-ből való, szép freskók borítják.
Gazdasága
[szerkesztés]Faipar, gyümölcstermesztés.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Coduri poștale. Poșta Română
- ↑ "x" a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS
- ↑ [1]
- ↑ [2]
- ↑ Kiss Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára. Budapest: Akadémiai. 1983. 49. o. ISBN 963 05 3346 4
- ↑ Entz Géza: Erdély építészete a 14–16. században. Kolozsvár, 1996, 197–198. o.
- ↑ Ignaz Lenk von Treuenfeld: Siebenbürgens geographisch-, topographisch-, statistisch, hydrographisch- und orographisches Lexikon. 1. Bécs, 1839
- ↑ Belügyi Közlöny 1908, 65. o.