Tolna (Magyarország)
Tolna | |||
![]() | |||
Tolna központja és katolikus temploma a magasból; 1 óra és 11 óra között az 5112-es, 11 óra és 5 óra között az 5116-os út húzódik | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Tolna | ||
Járás | Tolnai | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Appelshoffer Ágnes (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 7130 | ||
Körzethívószám | 74 | ||
Testvértelepülései | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 10 697 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 155,9 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 71,07 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Tolna weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tolna témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tolna (németül: Tolnau) város Tolna vármegyében, a Tolnai járás székhelye. Hozzá tartozik közigazgatásilag Mözs is, amely egészen 1989-ig önálló község volt, s csak akkor csatolták Tolnához; ez volt az elmúlt évtizedek utolsó magyarországi településegyesítése. Jelenleg közel 11 ezer fős lakosságával a megye ötödik legnépesebb városa.
Névadó településként várával és Dunai révjével a középkorban huzamosabb ideig közigazgatási, gazdasági és kulturális központja volt a vármegyének. A 16. században ideiglenesen a három részre szakadt Magyar Királyság területén az egyik legnagyobb településsé vált, jelentőségét a Tizenöt éves háborúig megőrizte. Ezt követő egy évszázadnyi hanyatlás során majdnem teljesen elpusztult, a 18. században a német telepesek virágoztatják fel újra a mezővárost. Dunai kikötője miatti jelentős kereskedelmi szerepét fenntartotta a folyó szabályozásig, ahogy jelentős malomiparát is. A fejlődés ezután is folyamatos, bár lendülete megtörik, ekkor épül ki a jelentős laktanyája is. A 19. század fordulóján a selyemgyár megépülésével a textilipar vált meghatározóvá nagyközséggé "lefokozott" településen. A 20. század során Tolnát nem kerülték el a világháborúk veszteségei, a tanácsköztársaság vagy az 1956-os forradalom véres eseményei: zsidó polgárságot szinte teljesen deportálták, a német kitelepítés is érintette a lakosságot, elsősorban Mözsön, a laktanyában pedig szovjet logisztikai csapatok állomásoztak a Kádár-korszak alatt.
A városi rangot 1989-ben nyerte el, a rendszerváltozást követően a helyi lehetőségekhez képest élhető és fejlődő kisvárossá vált. Jelenleg központi szerepet tölt be a szomszédos településeknél, jelentős helyi munkaadókkal, gimnáziumával és közigazgatási funkcióival mint járásszékhely. Ezzel párhuzamosan a közeli megyeszékhely Szekszárd agglomerációjának legnagyobb települése Tolna.
Földrajz
[szerkesztés]Földrajzi fekvése
A terület három táj, Mezőföld, a Sárköz és a Tolnai-dombság találkozásánál található. Tolna az előbbi kettőnek a határán a Duna jobb partján, egy ártérbe benyúló magasparton alakult ki. A város mai közigazgatási területét északnyugaton a Mezőföld homokos talaja és dombvonulatai, délkeleten pedig a Duna egykori ártere uralja.[3] A dunai rév és a központi elhelyezkedés mindig is vonzóvá tette ezt a területet a kereskedelem és a közlekedés szempontjából, a különböző korszakokban jelentős települések jöttek létre a helyszínen.
Elhelyezkedés
Az ország déli, középső részén, Tolna vármegye keleti felének közepén található. Távolság Budapesttől déli irányban 140 km, Pécstől északkeletre 60 km, Szekszárdtól északra mindössze 10 kilométer távolságra található.
A szomszédos települések: észak felől Tengelic, északkelet felől Fadd, délkelet felől Bogyiszló, délnyugat felől Szekszárd, északnyugat felől pedig Szedres és Fácánkert.
Éghajlata
Alapvetően alföldi tájon fekszik a város az ország déli részén, ezért száraz kontinentális éghajlat, átlagnál magasabb hőmérséklet és magas napsütéses óraszám jellemző (2000-2100 óra évente). A legmelegebb hónap július-augusztus, a leghidegebb a január. Az uralkodó szélirány az északnyugati, gyakoriak az erős szelek a vidéken. A terület azonban csapadékosabb az ország középső és keleti részeihez viszonyítva (átlagosan 650-700mm csapadék éves szinten), a mediterrán éghajlati hatásoknak köszönhetően. A legtöbb csapadék április-június és október-novemberi hónapokban hullik, a téli időszak jellemzően a legszárazabb.[4][5]
Településrészek
- A mai Tolnát három nagyobb egység alkotja. Első a város északkeleti harmada, a 18. században kiépült mezőváros. Ezt hosszában a laktanyáktól a holt-Duna partig a Bajcsy-Zsilinszky, Festetich, Damjanich és a Kossuth utca határozza meg. Széltében pedig a város főútja (Szekszárdi utca és Deák Ferenc utca néven). Itt található a város középpontja: közintézmények, szolgáltatások, és a boltok túlnyomó része.
- A második egység délnyugaton Mözs. Az egykori község településszerkezete 19. századra alakult ki a mai Szent István utca mentén, ami Mözs főutcája. Az eltérő falusias településkép és a mözsi identitás erős, annak ellenére, hogy Mözs önállóságával együtt sajnos elvesztette intézményeinek többségét.
- Harmadik a 2,5 km hosszú Újtelep, amely az 1840-es évektől kezdve több részletben épült Mözs és Tolna irányából, a két települést összekötő utak mentén. Az 1960-as évekre végül Tolna és Mözs összenőtt. A két történelmi településmag között nagyjából félúton fekvő tolnai kálvária kápolna környéke kisebb alközpontként funkcionál a közelben lakók számára.
Megközelítése
[szerkesztés]Közúton
A város jól megközelíthető helyen fekszik Az M6-os autópálya nyugatról kerüli a települést, az M9-es autóúttal a Mözstől délre keresztezik egymást. Közigazgatási területén áthalad a belterület északi szélét is érintve a 6-os főút, határai közt ágazik ki ebből a 63-as főút Székesfehérvár irányában. A település így kiváló észak-déli és nyugati-keleti irányú úthálózati kapcsolatokkal is rendelkezik.
A települést átszeli a Dunaszentgyörgytől Szekszárdig húzódó 5112-es út és az abból Bogyiszló felé kiágazó 5116-os út, valamint néhány alsóbbrendű út, úgymint a belvárost a 6-ossal északi irányban összekötő 51 163-as vagy a Fácánkertre vezető 51 164-es számú mellékutak.
Vasúton
Vonattal a város a Sárbogárd–Bátaszék-vasútvonalon érhető el. Megállója Tolna-Mözs vasútállomás, Mözs északi részén. A várost naponta többször érintik vonatok Gemenc InterRégió néven Baja és Székesfehérvár között, melyek Sárbogárdon InterCity csatlakozást biztosítanak Pécs és Budapest felé.
Története
[szerkesztés]Etimológia
[szerkesztés]A név bizonytalan eredetű. Valószínűsíthető, hogy a létező ősi magyar Tolna esetleg Tolma személynévből származik. Azonban a korábban széles körben elfogadott középkori latin telonum ’vám’ főnév többes számú telona alakja sem vethető el névadás alapjaként. Ez azzal kapcsolatos, hogy a település fontos dunai átkelő, vámszedőhely volt a középkor folyamán.[6]
Első megtelepedéstől a népvándorláskor végéig
[szerkesztés]Régészeti kutatások nyomán jól ismert a környék múltja M9-es autóút és az M6-os autópálya megelőző feltárásaiból, a kedvező környezetben már az kőkorszak végétől, folyamatos volt a területen az emberi megtelepedés.
Őskor
[szerkesztés]Neolitikumból (nagyjából a Kr. e. 6. évezredtől) ismertek az első megtelepedés nyomai Tolna és Mözs határában. A 2000-es évektől kezdve több jelentős Dunántúli Vonaldíszes kultúrához tartozó települést tártak fel.[7][8][9] Számos rézkori, bronzkori lelőhely a vidék állandó lakottságra utal.
Ókor
[szerkesztés]A vaskorban pannonok és főként az eraviszkuszok által benépesített Dunántúlt Az 1. században hóditotta meg a Római Birodalom, és szervezte meg Pannonia provinciát. Az 5. századig Tolna vidékén haladt a Limes Pannonicus, melynek nyomvonala ismert.[10] Tolna környezetében feküdt a mérföldkövek[11] és itinerariumok alapján a limes egyik castruma, Alta Ripa (jelentése: "magas vagy alcsony part", mindkét értelmezés igaznak tekinthető). Maradványai eddig nem kerültek elő, körülmények azt valószínűsítik, hogy elpusztult nyomtalanul, a Duna elmosta a limes 5 km-es szakaszát Tolna szomszédságában az elmúlt 1500 év alatt. Más római erődök is gyakran szenvedtek jelentős pusztulást a folyó okozta erózió miatt (például Lussonium), de jóval későbbi, középkori Tolnavár jelentős részben hasonló sorsa jutott. Régészetileg számos közvetett adat utal római településre. Tolna és Mözs északnyugati határában római temetők[12], Mözstől délre egy feltárt limes menti őrtorony, a tolnai kálvária kápolna közeléből pedig római Herkules oltárkő amit 1826-ban ástak ki.[13]
Népvándorláskor
[szerkesztés]Az 5. századból Mözs Icsei-dűlőben egy település és temető ismert amely fontos információkkal szolgált a népvándorláskorban a helyi népek együttéléséről.[14] A selyemgyár területén is került elő 5. századi temetkezés. Később az avar uralom időszakában Szekszárdon regionális központ működött, Tolnán is tetten érhető a jelenlétük. A honfoglalás után a magyarok megszállták a Duna mentét így Tolna környékét is, Mözs Száraz-dombon egy köznépi temetőt tárt fel Rosner Gyula,[15] Tolna belterületén pedig egy magányos honfoglaló sír bizonyíték jelenlétükre. A Sárköz északi része a 10. században nagy jelentőséggel bírt és korán magyarok lakta területté vált, Győrffy György feltételezte, hogy Tolna és Kalocsa vidéke volt Árpád leszármazottainak nyári szállása. Szerinte szállásterületeket a személynévből képzett helynevek jelzik.[16] Tolna határában szerencsésen fennmaradt a középkorból két ilyen erdőnév is: Vajka (ma is élő helynév) és Tarkacsia egy 1436-os periratból.[17]
Középkor
[szerkesztés]Államalapítástól a tatárjárásig
[szerkesztés]Tolna vármegye születése (és ezzel együtt Tolnán az ispáni központ létrejötte) a 11. század első felében történt bizonyára Szent István uralkodása alatt, de erre csak szórványos emlékanyag alapján lehet következtetni. Tolna vármegye határait a Pécsi püspökség 1009-es alapításakor is említik. Ez alapján valószínű, hogy egy időszakban szerveződött meg az egyházi (tolnai és a regölyi főesperesség[18]) és a világi igazgatás.[19][20] Első hiteles említésen Tolnának 1055-ben a tihanyi alapítólevél, amiben Thelena-nak nevezték a települést, és vámbevételeinek 1/3-ad részét az apátságnak adományozta I. András. Valószínűsíthető geszta hagyományból, hogy időszakosan hercegi birtok volt a 11-12. században. 1130-körül II. István Tolnán telepítette le a trónörökös Vak Bélát, itt születhetett ekkor II. Géza is.[21] Később, a tatárjárás idején bizonyára Tolnavárat is feldúlták a mongol hadak 1242-ben, hasonlóképpen a megye keleti felében több településhez, a közeli cikádori apátsághoz, vagy erősségekhez országszerte.[22]
Az ispánsági földvárra csak közvetett bizonyítékok vannak, régészeti emlék is alig ismert a korszakból Tolnán. Első említése csak a 13. századból származik. A többi ispánsági központhoz hasonló lehetett, emiatt hívták Tolnavárként a 15. század közepéig. Az ispánsági várban, vagy közvetlen közelében állt a 16.-18. századi adatok alapján azonosítható esperesi egyház,[18] a később létrejött, 1279-ben külön említett falunak plébániatemploma volt, Szent István királynak szentelve (1333-ban tizedjegyzékben említik papját, 1429-ben titulusát). A birtok az Árpád-korban végig királyi kézen volt, a korai vármegye és várbirtok központjaként általában az ispán igazgatása alatt.[23]
A tatárjárás és Mohács közötti időszak
[szerkesztés]A 15. század második felében Tolnavár település már mezőváros, megyegyűléseket is tartottak itt. Színvonalas középfokú oktatás is lehetett, fennmaradt adatok alapján. A század közepén a város címerhasználati jogot kapott V. Lászlótól. Mátyás király országjáró útjai idején gyakran megszállt Tolnaváron, 1463-ban országgyűlést is tartott itt, a török elleni hadjáratra készülve. 1466-ban újra országgyűlés volt a városban. Ebben az időben gyorsan fejlődő, virágzó helység volt, színvonalas iskolával, és mezővárosként is szabad királyi városi kiváltságokkal[forrás?]
Török hódoltság alatt
Újkor
[szerkesztés]A település újratelepítése
A 18. század első felében III. Károly király a Wallis grófoknak adományozta a területet. Az új urak német telepeseket hívtak a mezővárosba, amelynek újra volt vásártartási joga is. Tolna hamarosan újra gazdát cserélt, az Apponyiaké, majd a Festeticseké lett. 1745-ben tűzvész pusztított a városban, de ez csak rövid időre akasztotta meg a fejlődést.
A 19. században szabályozták a Duna déli szakaszát, a tolnai ág eliszaposodott, így a város megmenekült az állandó árvízveszélytől, de kikötőjét elveszítette, a halászatot jelentősen sújtotta az intézkedés, és a vízimalmokat is át kellett telepíteni.
A selyemfonó 1900 és 1971 között működött, ma kis múzeum állít neki emléket. A ma legnagyobbnak számító foglalkoztató, a Fastron 1993-ban települt le a városban.[24]
20. század
1989-ben Tolnához csatolták Mözs községet, ezzel egy időben városi rangot kapott.
Napjainkban
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Keszthelyi Márton (nem ismert)[25]
- 1994–1998: Keszthelyi Márton (független)[26]
- 1998–2002: Dr. Szilák Mihály (független)[27]
- 2002–2006: Dr. Szilák Mihály (MSZP)[28]
- 2006–2010: Dr. Sümegi Zoltán (Fidesz-KDNP)[29]
- 2010–2014: Dr. Sümegi Zoltán (Fidesz-KDNP)[30]
- 2014–2019: Appelshoffer Ágnes (Fidesz-KDNP)[31]
- 2019–2024: Appelshoffer Ágnes (Fidesz–KDNP)[1]
- 2024– :
Népessége
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 12 291 | 12 080 | 12 112 | 11 126 | 11 080 | 10 764 | 10 697 |
1980 | 1990 | 2001 | 2011 | 2016 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84%-a magyarnak, 4,3% németnek, 2,8% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (16% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 45,2%, református 6,7%, evangélikus 0,7%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 17,5% (28,6% nem nyilatkozott).[32]
2022-ben a lakosság 88,2%-a vallotta magát magyarnak, 2,3% cigánynak, 2,2% németnek, 0,1-0,1% szerbnek, ukránnak és románnak, 1,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (11,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 30,4% volt római katolikus, 5,1% református, 0,9% evangélikus, 0,2% görög katolikus, 1,1% egyéb keresztény, 1,3% egyéb katolikus, 18% felekezeten kívüli (42,9% nem válaszolt).[33]
Gazdaság
[szerkesztés]Intézmények
[szerkesztés]Látnivalók
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Tolna%2C_Kultur%C3%A1lis_k%C3%B6zpont_%C3%A9s_k%C3%B6nyvt%C3%A1r_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg/240px-Tolna%2C_Kultur%C3%A1lis_k%C3%B6zpont_%C3%A9s_k%C3%B6nyvt%C3%A1r_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg)
- Tolnai Kékfestő Műhely és Múzeum
- Festetics-kastély
- Szentháromság-szobor (1790)
- Katolikus templom (1773)
- Kálvária-kápolna (1779)
- Mözsi templom (1822)
- Selyemfonó-emlékszoba
- Textil-emlékszoba
- Garay-kastély
- MAG-Ház Turisztikai Látogatóközpont
- Holt-Duna
Itt született
[szerkesztés]- 1130-ban II. Géza magyar király
- 1801-ben Müller Adolf zeneszerző, a Theater an der Wien karmestere
- 1835-ben Emmerth Antal zeneszerző, tanár
- 1839-ben Festetics Mária csillagkeresztes hölgy, Erzsébet királyné udvarhölgye
- 1851-ben Grünwald Mór szülész-nőgyógyász, balneológus, királyi tanácsos, szanatórium-tulajdonos.
- 1854-ben Wosinsky Mór múzeumalapító
- 1914-ben Halász Stefánia, Stern gyermek- és tüdőgyógyász, az orvostudományok kandidátusa (1970).
- 1930-ban Tóth János Kossuth-díjas filmoperatőr, filmrendező; a modern magyar filmművészet kiemelkedő alakja
- 1949-ben Gottvald Károly, fotóriporter
- 1960-ban Szalók Csilla, közgazdász; a BGE tanszékvezetője, a magyarországi önálló felsőfokú idegenforgalmi képzés egyik elindítója
Testvérvárosok[34]
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Tolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Tolna mezőváros monográfiája – Tolna mezőváros természeti földrajzi képe, 7-38. o. [1992]
- ↑ Tolna mezőváros monográfiája – Tolna mezőváros természeti földrajzi képe, 22-25.. o. [1992]
- ↑ (2011) „Éghajlat”. Magyarország térképekben, Budapest, 46-51. o.
- ↑ Hoffman István. „Tolna”. Helynévtörténeti Tanulmányok 4., Debrecen 4., 185–92.. o. (Hozzáférés: 2023. október 25.)
- ↑ NEOLITIKUS LELŐHELYEK NAGYFELÜLETŰ MAGNETOMÉTERES FELMÉRÉSE A KALOCSAI ÉS A TOLNAI SÁRKÖZBEN. (Hozzáférés: 2023. november 14.)
- ↑ A Dunántúli Vonaldíszes Kerámia Kultúrájának újabb települése Tolna-Mözs-Sági rét-dűlőn. (Hozzáférés: 2023. november 14.)
- ↑ Kiterjedt újkőkori települést tárnak fel Tolna megyében. (Hozzáférés: 2023. november 14.)
- ↑ Visy, Zsolt. A római limes Magyarországon
- ↑ Útfő és távolságadat. (Hozzáférés: 2023. november 14.)
- ↑ Dr. Gaál Attila (1979. augusztus 27.). „KÉSÖRÓMAI SÍROK MÖZS-KAKASDOMBON”. A Szekszárdi Béri Balogh Ádám Múzeum Évkönyve, 1979 8-9..
- ↑ Cserna Anna - Kaczián János. Egyed Antal összeírása és korrajz Tolna vármegyéről, p. 228. o. (1986). Hozzáférés ideje: 2023. november 14.
- ↑ EGY KR. U. 5. SZÁZADI KÖZÖSSÉG KIALAKULÁSA PANNONIÁBAN. (Hozzáférés: 2023. november 14.)
- ↑ Mözs, Száraz-domb. (Hozzáférés: 2023. november 14.)
- ↑ Györffy György. István király és műve. 2. kiadás.. Budapest: Gondolat (1983). ISBN 963 281 221 2
- ↑ DL106431
- ↑ a b Fedeles Tamás, K. Németh András (2006). „A tolnai és a regölyi főesperesség”. SZÁZADOK (140 (2)), 397-433. o.
- ↑ Koszta László.szerk.: Fedeles Tamás–Sarbak Gábor–Sümegi József: A PÉCSI EGYHÁZMEGYE TÖRTÉNETE I. A KÖZÉPKOR ÉVSZÁZADAI (1009–1543) – A PÜSPÖKSÉG ALAPÍTÁSA (2009). ISBN 9789638857200
- ↑ Póczos Rita (2015. augusztus 27.). „A Pécsi püspökség alapítólevelének szórványai: Lupa, Kapos*”. HELYNÉVTÖRTÉNETI TANULMÁNYOK, 70–71. o.
- ↑ Érszegi Géza. Évszázadokon át - Tolna megye történetének olvasókönyve I. – Tolna megye a honfoglalástól a mohácsi csatáig, p. 32–33. o. (1978)
- ↑ Tolna mezőváros monográfiája – Tolnavár Mohács előtt, 52. o. (1992)
- ↑ Tolna mezőváros monográfiája – Tolnavár Mohács előtt, 43–54. o. (1992)
- ↑ Fastron Hungaria Kft.: nagyszabású projekt, bővülő gyárkapacitás, azonnali munkalehetőség. TM Krónika, 2018. április 12. (Hozzáférés: 2019. október 10.)[halott link]
- ↑ Tolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Tolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 11.)
- ↑ Tolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 5.)
- ↑ Tolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 5.)
- ↑ Tolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 5.)
- ↑ Tolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. október 16.)
- ↑ Tolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 12.)
- ↑ Tolna Helységnévtár
- ↑ Tolna Helységnévtár
- ↑ Testvérvárosok. [2016. május 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 3.)
További információk
[szerkesztés]- Tolna város honlapja. www.tolna.hu (Hozzáférés: 2020. május 13.) arch
- Startlap linkgyűjtemény. tolna.lap.hu (Hozzáférés: 2020. május 13.) arch
- Térkép Kalauz – Tolna. terkepkalauz.hu
- A tolnai dohánybeváltó