Angers
Angers | |||
![]() | |||
A Maine folyó felől | |||
| |||
Becenév: L’Athènes de l’Ouest (A Nyugat Athénja), La ville des fleurs (A virágok városa), Angers la Blanche (Angers, a Fehér) Mottó: 'Assiuis conciliis (consiliis) (Ókor) ; D’ardent désir (1434-1480) ; Antique clef de France (1499) | |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Loire mente | ||
Megye | Maine-et-Loire | ||
Kerület | Angers | ||
Településtársulás | Angers Loire Metropole | ||
Polgármester | Christophe Béchu (2014-2020) | ||
INSEE-kód | 49007 | ||
Irányítószám | 49000 | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 157 175 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 3 485 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 12–64 m | ||
Terület | 42.70 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Angers weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Angers témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Angers (ejtsd: Anzsé), város Franciaországban. Loire mente régió Maine-et-Loire megyéjének székhelye (prefektúra). Az európai középkorban számottevő történelemalakító szerepet betöltő Anjou (történelmi régió) közigazgatási és politikai központja volt. Franciaország kulturális és történelmi városa címet viseli.
Földrajzi fekvése
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Angers_cathedrale.jpg/220px-Angers_cathedrale.jpg)
A Nantes-Le Mans-tengely középpontján fekszik. Határában ömlik a Maine(ejtsd : men) a Loire-ba. Az Angers Loire Métropole urbanisztikai tömb 31 községet ölel föl 283 000 lakossal 510 négyzetkilométeren.
Története
[szerkesztés]Az i. e. 5. században az Andok vagy Andekávok kelta-gall törzse telepedett le a vidéken: a város tőlük nyerte nevét. A település a római időkben a Iuliomagus néven volt ismert. Angers a történelmi és földrajzi Anjou, a 864-től grófságként, majd az 1360-tól hercegségként megszervezett állam (a mai Sarthe, Mayenne, Vienne, Indre-et-Loire és Deux-Sèvres megye) fővárosa volt. Anjou-t 1481-ben csatolják hivatalosan a francia koronához. 1790-ben a megyésítéskor a területet a föntemlített megyékre osztották föl.
Lakossága és felekezetei
[szerkesztés]1793-ban 33 900, 1906-ban 83 935, 1954-ben 102 142, 2009-ben 156 927 lakosa volt. Franciaország egészéhez hasonlóan, a lakosság túlnyomó többsége római katolikus. A jelenleg két mecsetet működtető muzulmán vallású lakosok számára nagymecset megépítését tervezik 2013-ra. A város gótikus stílusban épült református templommal (rue du Musée utca) és zsinagógával (rue du Val de Maine utca) is rendelkezik.
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Népességváltozás | ||
---|---|---|
Év | Népesség | Vált. (%) |
1793 | 33 900 | — |
1800 | 33 000 | −2,7% |
1806 | 29 187 | −11,6% |
1821 | 29 873 | +2,4% |
1831 | 32 743 | +9,6% |
1836 | 35 901 | +9,6% |
1841 | 39 884 | +11,1% |
1846 | 44 781 | +12,3% |
1851 | 46 599 | +4,1% |
1856 | 50 726 | +8,9% |
1861 | 51 797 | +2,1% |
1866 | 54 791 | +5,8% |
1872 | 58 464 | +6,7% |
1876 | 56 846 | −2,8% |
1881 | 68 049 | +19,7% |
1886 | 73 044 | +7,3% |
1891 | 72 669 | −0,5% |
1896 | 77 164 | +6,2% |
1901 | 82 398 | +6,8% |
1906 | 82 935 | +0,7% |
1911 | 83 786 | +1,0% |
1921 | 86 158 | +2,8% |
1926 | 86 260 | +0,1% |
1931 | 85 602 | −0,8% |
1936 | 87 988 | +2,8% |
1946 | 94 408 | +7,3% |
1954 | 102 142 | +8,2% |
1962 | 115 252 | +12,8% |
1968 | 128 533 | +11,5% |
1975 | 137 591 | +7,0% |
1982 | 136 038 | −1,1% |
1990 | 141 404 | +3,9% |
1999 | 151 279 | +7,0% |
2006 | 152 237 | +0,6% |
2007 | 151 108 | −0,7% |
2008 | 148 405 | −1,8% |
2009 | 147 305 | −0,7% |
2010 | 147 571 | +0,2% |
2011 | 148 803 | +0,8% |
2012 | 149 017 | +0,1% |
2013 | 150 125 | +0,7% |
2014 | 151 056 | +0,6% |
Közlekedés
[szerkesztés]A városban egyetlen vonalból álló villamoshálózat üzemel.
Turisztikai látnivalók
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Loire_Maine_Angers1_tango7174.jpg/220px-Loire_Maine_Angers1_tango7174.jpg)
Példás gondossággal karbantartott műemlékei révén, Angers erőteljesen magán viseli a hajdan virágzó középkori főváros jegyeit.
- Angers-i várkastély (Château d'Angers). [1] A 13. és a 15. század között épült. Kerülete közel egy kilométer. 17 toronnyal ékesített épületegyüttes. 1950-től a várban megtekinthető az eredetileg 140 méter hosszúságú Tapisserie de l'Apocalypse, amelyet I. Louis d’Anjou rendelt a neves Nicolas Bataille (1330-1405) faliszőnyegkészítő mestertől Hennequin de Bruges flamand festő művének a nyomán.
- Saint-Maurice katedrális (Cathédrale Saint-Maurice). Épült a 13. és a 14. század között.
- Maison d'Adam. Épült az 1500-as évek körül. A középkori építészet e máig fönnálló remekműve jelenleg az Angers-i Kézművesek Háza.
- Saint-Aubin Torony (Tour Saint-Aubin). 54 méter magas. Épült 1170-ben. A torony a Szent Aubin Apátság része volt. Szent Aubin (ejtsd : obee) breton származású volt. 468-ban vagy 469-ben született, meghalt 550 után. 529-től Angers püspökeként tevékenykedett. Ünnepe a Római Katolikus Egyházban március elseje.
- Pellengérre állítás tere (Place du Pilori). A középkori büntetések egykori színhelyét képező teret műemléképületek szegélyezik.
- La Doutre (szó szerint : a Túlsó). Az angers-i várkastéllyal szemben, a Maine túloldalán található, középkori hangulatú városrész.
- Angers műemlékeinek részletes ismertetése (franciául)
Múzeumok
[szerkesztés]- Musée Pincé (Logis Pincé). Épült 1525 és 1535 között. Az Ókor és a Távol-Kelet műtárgyait bemutató múzeum.
- Szépművészeti Múzeum (Musée des Beaux-Arts d'Angers) [2]
- Jean Lurçat (1892-1966) Faliszőnyeg és Kortárs Képzőművészeti Múzeum (Musée Jean Lurçat). A múzeumot az egykori Szent János Ispotály (Ancien Hôpital Saint-Jean, 12. század) épületében rendezték be.
- David d'Angers (1788-1856) Szobrászati Múzeum (Galerie David d’Angers). A múzeum az egykori Toussaint (13. század) apátság épületében nyílt meg.
- Természettudományi Múzeum (Musée d'histoire naturelle) [3]
Iskolák, főiskolák, egyetemek
[szerkesztés]- Lycée Chevrollier
- Lycée David-d'Angers
- Lycée Joachim-du-Bellay
- Lycée La Baronnerie
- Angers-i Katolikus Egyetem (Université Catholique de l'Ouest)
- Angers-i Egyetem (Université d'Angers)
- École nationale supérieure d'arts et métiers (ENSAM)
- École supérieure des sciences commerciales d'Angers (ESSCA)
- Institut des mathématiques appliquées (IMA)
- Institut national d'horticulture et du paysage (INH)
- Institut des sciences et techniques de l'ingénieur d'Angers (ISTIA])
- Institut supérieur angevine en informatique et productique (ISAIP])
- Institut universitaire de formation des maîtres (IUFM)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Rue_Donadieu_de_Puycharic_-_Angers_-_20051001.jpg/220px-Rue_Donadieu_de_Puycharic_-_Angers_-_20051001.jpg)
A város különböző fokozatú iskolaközpontjaiban közel 35 ezer diák évente tanult.
Angers neves szülöttjei
[szerkesztés]- René nápolyi király, 15. század
- Jean Bodin, jogász, filozófus, 16. század
- Michel-Eugène Chevreul, kémikus 19. század
- Pierre Jean David d’Angers, szobrászművész, 19. század
- Hervé Bazin, prózaíró, 20. század
- Evy (Evelyne Verrechia, később Evelyn Lenton; 1945. december 16.– ) francia énekesnő
Angers-hez kötődő személyiségek
[szerkesztés]- Joachim du Bellay, költő, 16. század
- Jean-Claude Brialy, színész, filmrendező, író, 20. század
- Jeanne Moreau, színésznő, 20. század
- Michel Debré, politikus, Franciaország miniszterelnöke, 20. század
- Bréda Ferenc, esszéíró, irodalomtörténész
Testvérvárosai
[szerkesztés]Haarlem, Hollandia
Osnabrück, Németország
Bamako, Mali
Pisa, Olaszország
Wigan, Anglia
Jantáj, Kína
Södertälje, Svédország (együttműködési kapcsolat)
Sevilla, Spanyolország (együttműködési kapcsolat)
Galéria
[szerkesztés]-
Angers látképe a Maine túloldaláról, a La Doutre-ból tekintve
-
Angres La Doutre nevű városrésze
-
Angers és a Pont de Treille 1859-ben. George Clarkson Stanfield festménye. Angers-i Múzeum
-
Angers, Musée Pincé, rue Lenepveu
-
Az Angers-i Katolikus Egyetem, Université Catholique de l'Ouest
-
Az Angers-i Nagyszínház (Grand Théâtre) a Főtéren (Place du Ralliement)
-
Az angers-i Saint-Maurice katedrális oltára
-
Maison d'Adam
-
Tour Saint-Aubin
-
Az angers-i Saint-Maurice katedrális a központból tekintve
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Populations légales 2021
Irodalom
[szerkesztés]- J.-B. Bezier, Angers et ses environs. Album de gravures à l’eau-forte, Château-Gontier, 1876 de Tancrède Abraham. (franciául)
- Daniel Schweitz, Châteaux et forteresses du Moyen Âge en Val de Loire, Touraine, Anjou, Berry, Orléanais, Vendômois, Marche bretonne, Tours, CLD, 2006. (franciául)
További információk
[szerkesztés]- Angers portálja (franciául)
- Anjou és Maine-et-Loire portálja (franciául)
- A Loire-völgyi vidék (Pays de la Loire) portálja (franciául)