Balatonfűzfő
Balatonfűzfő | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Balatonalmádi | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Szanyi Szilvia (független)[1] | ||
Irányítószám | 8175 | ||
Körzethívószám | 88 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 4610 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 441,51 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 9,25 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Balatonfűzfő weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Balatonfűzfő témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Balatonf%C5%B1zf%C5%91%2C_J%C3%A9zus_Sz%C3%ADve_templom.jpg/265px-Balatonf%C5%B1zf%C5%91%2C_J%C3%A9zus_Sz%C3%ADve_templom.jpg)
Balatonfűzfő város Veszprém vármegyében, a Balatonalmádi járásban. 925 hektáros kiterjedésével a megye legkisebb közigazgatási területű városa.[3]
Fekvése
[szerkesztés]A Balaton északkeleti csücskén, a Fűzfői-öböl partján terül el. A településhez tartozó lakott településrészek eltérő időben és különböző funkcióval jöttek létre, részben az itt létesített ipari üzemek tevékenységéhez kapcsolódva, esetenként kifejezetten azok lakótelepeként.
Közúton a tó északi partján végighúzódó 71-es főúton és az abból Veszprém, illetve a 8-as főút felé kiágazó 72-es főút felől közelíthető meg. Itt indul a 72-es főútból kiágazva Papkeszi és Balatonkenese irányába a 7213-as út, valamint egy rövid szakaszon érinti még Balatonfűzfő területét a Litér déli részétől Királyszentistvánon át Sólyig vezető 7216-os út is.
Vasúton is kényelmesen elérhető a település, a Székesfehérvár–Tapolca-vasútvonalon, bár vasútállomásán a hosszabb távon közlekedő vonatok egy része nem áll meg.
Története
[szerkesztés]A régészeti leletek tanúsága szerint Balatonfűzfő a római korig visszanyúló múlttal rendelkező település. A Máma nevű falu, a település őse feltehetően már a honfoglalás idején is létezett. Máma neve egy 990-ben kelt, ógörög nyelvű alapítólevélben szerepel először, mely szerint István király Mámát a szomszédos településekkel együtt a veszprémvölgyi apácamonostor birtokába helyezte.
A tatárjárás 1242-ben ezt a települést is feldúlta, és a temploma is elpusztulhatott, mert a ma ismert romtemplom keletkezési idejét a régészek a 13. századra datálják. Egy dokumentum szerint 1292-ben már állt Máma Szent László tiszteletére emelt temploma, amelyet minden valószínűség szerint a tatárjárás után építettek fel.
Máma falu pusztulásáról nincsenek írásos adatok, de Thaly Kálmán: „Dunántúli hadjárat 1707-ben” című könyve alapján feltehető, hogy a 18. század elején, a Rákóczi-szabadságharc során pusztult el. A csatazaj elmúltával a falu lakói nem telepedtek vissza, bár temploma még állhatott, mert egy 54 évvel későbbi, 1761 augusztusában kelt vörösberényi egyházlátogatási jegyzőkönyvben a következők olvashatók: „A faluval szomszédos mámai pusztán van remeteség és remete. Távol van az emberektől, bár az esztergomi főegyházmegye engedélyével a Szt. László tiszteletére szentelt templom mellett létesült.” Tehát ebben az időben még állt a templom egy mellé épített remetelakkal. A templom későbbi pusztulásának körülményeiről nincsenek adataink. Az 1928-29-ből származó fényképen már rom, de még a nyugati oromfala is áll. A Jókai utcában található romtemplom napjainkban jeles ünnepségek helyszíne. Az újkori település ezzel a megnyilatkozással is tisztelegni óhajt a középkori Mámának, melyet történelmi elődjének tekint.
A város mai arculata a 20. század első évtizedeiben – a vasútépítést (1909) követően – kezdett kialakulni és formálódik még napjainkban is. Fűzfő története és fejlődése egybeforrt az idetelepített vegyi- és papíriparral. Az ipari jelleg miatt azonban sokáig „rejtve” maradt Balatonfűzfő idegenforgalmi adottsága, jóllehet már az 1920-as évektől kezdődően élénk fürdő- és vitorlásélet alakult ki a településen.
Az ipar jelenléte azonban számos olyan létesítményt is teremtett, amelyeket a település saját erejéből nem tudott volna létrehozni. Ide sorolható a művelődés jelentős lehetőségeit biztosító Művelődési Központ, melynek épületét 1940-ben építette a Nitrokémia Ipartelepek Rt. Ugyancsak az ipari vállalat támogatásával jött létre az 1950-es évek közepén a környék egyik legszínvonalasabb sportcentruma, majd a megyei intézmények és vállalatok összefogásával a Balaton Uszoda, amely alkalmas úszóversenyek lebonyolítására is.
Az ipari környezetkárosító hatások visszaszorulásával párhuzamosan megjelentek idegenforgalom kiszolgálását célzó beruházások: vitorláskikötők épültek, elkészült a Balaton-part első téli-nyári bobpályája, újak létesültek és korszerűsödtek a vendéglátóhelyek, körvonalazódik a Balaton-parti sáv kiépítése is, parkokkal, sportpályákkal, sétányokkal – minden itt élő és idelátogató ember számára.
Balatonfűzfőt – 2000. július 1-jei hatállyal – a Magyar Köztársaság Elnöke: Göncz Árpád, Pintér Sándor belügyminiszter javaslatára várossá nyilvánította.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Dr. Varjú Lajos (független)[4]
- 1994–1998: Dr. Varjú Lajos (független)[5]
- 1998–2002: Dr. Varjú Lajos (független)[6]
- 2002–2006: Dr. Varjú Lajos (független)[7]
- 2006–2010: Majorné Kiss Zsuzsanna (független)[8]
- 2010–2014: Marton Béla (független)[9]
- 2014–2019: Marton Béla (független)[10]
- 2019–2020: Szanyi Szilvia (független)[11]
- 2020–2024: Szanyi Szilvia (független)[1]
- 2024– :
A településen 2020. október 18-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani, mert az előző képviselő-testület a nyár elején feloszlatta magát.[12]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 4248 | 4169 | 4142 | 4607 | 4305 | 4610 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 87,9%-a magyarnak, 1,6% németnek, 0,2% cigánynak mondta magát (11,9% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 34,9%, református 10,7%, evangélikus 1,7%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 22,1% (29,4% nem nyilatkozott).[13]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Balaton Csillagvizsgáló (www.csillagvizsgalo.com)
- Jézus Szíve római katolikus templom, és romtemplom
- Óriás mamutfenyő (Sequoiadendron giganteum) a Művelődési Központ szomszédságában.
- Balaton uszoda
- Balatoni BOB (BOB²)
- "Szellem Erőmű"
- Fövenyfürdő Balatonfűzfő
- Az 1920-as és 30-as évekből származó villák Fűzfőfürdőn (Bartók Béla u., Jókai Mór u., Felsővillasor)
- Fűzfőgyártelepi lakótelep – városkép
- Klebelsberg-iskolaépület
A település az irodalomban, filmekben
[szerkesztés]- Érintőlegesen említve szerepel a település Kőhalmi Zoltán humorista A férfi, aki megølt egy férfit, aki megølt egy férfit – avagy 101 hulla Dramfjordban című regényében (a harmadik rész 7. szakaszában).
Sport
[szerkesztés]Balatonfűzfő legnagyobb múlttal rendelkező sportegyesülete a Fűzfői Atlétikai Klub.
Hírességek
[szerkesztés]- A településen született Bozay Attila (1939–1999) magyar zeneszerző, citera- és csőrfuvola-játékos.
- A településen született Herczeg Csilla (1958–1995) magyar színésznő.
- Itt élt Vágfalvi Ottó (1925–2015) festőművész.[14]
- Egy időben a településhez tartozó Mámapusztán élt, és Fűzfőgyártelepen dolgozott Bódi Mária Magdolna (1921–1945) magyar vértanú.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Balatonfűzfő időközi önkormányzati választás (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2020. október 19. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ [1]
- ↑ Balatonfűzfő települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Balatonfűzfő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Balatonfűzfő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 28.)
- ↑ Balatonfűzfő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 28.)
- ↑ Balatonfűzfő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 28.)
- ↑ Balatonfűzfő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 20.)
- ↑ Balatonfűzfő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 18.)
- ↑ Balatonfűzfő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Fődi Kitti: Feloszlatta magát a balatonfűzfői képviselő-testület a polgármester vezetési stílusa miatt. 444.hu, 2020. július 3. (Hozzáférés: 2020. július 3.)
- ↑ Balatonfűzfő Helységnévtár
- ↑ veol.hu. [2016. augusztus 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. augusztus 25.)
További információk
[szerkesztés]- Balatonfűzfő Önkormányzatának honlapja
- Gömbpanoráma képek Balatonfűzfő településről a Karpatmedence360.hu-n
- Balatonfűzfő az Irány Magyarország.hu honlapján
- Térképkalauz – Balatonfűzfő
- Lap.hu linkgyűjtemény
- Balatonfűzfő a funiq.hu-n
- Titkos bunkerek - A magyarországi óvóhelyek története 1917-2022 (szerk.: Mihályi Balázs) – 2023, Budapest, Erdélyi Szalon, ISBN 9786156016874