Bangor (Wales)
Bangor | |||
![]() | |||
A bangori High Street és az óratorony | |||
| |||
Közigazgatási adatok | |||
Ország | ![]() | ||
Országrész | ![]() | ||
Régió | Gwynedd | ||
Polgármester | Owen Hurcum | ||
Irányítószám | LL57 | ||
Körzethívószám | 01248 | ||
Testvérvárosok | Lista | ||
Népességi adatok | |||
Teljes népesség | |||
Népsűrűség | 2 522,16 fő/km² | ||
Terület | 6,4857 km² | ||
Időzóna | GMT (UTC+0) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bangor weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bangor témájú médiaállományokat. |
Bangor (angol kiejtés: /ˈbæŋɡər/; velszi: [ˈbaŋɡɔr]) város Gwynedd régióban, Wales északi részén. Nagy-Britannia egyik legkisebb városa. A legrégebbi város Walesben.
Történelmi egyetemi város, 18 808 lakossal (2011),[3] beleszámítva a Bangor Egyetem mintegy 10 ezer diákját, és a Pentir közösséget.
Bangor Wales egyik városa a hat város közül, de lakosságát nézve csak a 36. legnagyobb. A 2001-es népszámlálás adatai szerint a lakosság nem-diák része 46,6%-a beszél walesiül. A városban nagy számban találhatók velszi feliratok és elnevezések.[4]
Földrajza
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Bangormap1947.png/160px-Bangormap1947.png)
Bangor Wales északi partjainál fekszik, a Menai-szoros közelében, amely Anglesey szigetét választja el Gweneddtől. A Bangori-hegység a város magjától keletre terül el, de a hatalmas Maesgeirchen-birtok a hegység keleti részén fekszik, Port Penryhn közelében. A Bangori-hegység árnyékot vet a High Streetre, Glan Addára és a Hirael földekre, így novembertől márciusig a High Street egy része nem kap napfényt. Egy másik hegyhát a High Street északi részénél emelkedik, kettéosztva a város központját a Menai Street déli részén. Ezt a városrészt Felső-Bangornak (Bangor Uchaf) nevezik.
Bangornak két folyója van a város határain belül. Az Adda-folyó egy föld alatti csatornákból álló folyó, amely a föld felett csak a város nyugati részén bukkan fel, míg a Cegin-folyó Port Penrhys-nél lép be a város kelti felébe. A Port Penrhys fontos kikötő volt a 19. században, innen exportálták a palát, amit a Penrhys kőfejtőben bányásztak.
Bangor a Prestatynba tartó 100 km hosszú tengerparti gyalogút, az Észak-Walesi-Út nyugati végén fekszik. Az 5-ös, 8-as kerékpárút és a 85-ös nemzeti kerékpárút hálózat útvonalán is fekszik.
A bangori vasútállomás, amely a várost összeköti Wales-szel, az észak walesi parti útvonalon található.
Története
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/Bangor.1610.jpg/160px-Bangor.1610.jpg)
A város alapítása a bangori katedrális helyén alapított monostor megalapításának idejéig megy vissza a korai 6. századba. A monostort a kelta szent Deiniol alapította. Maga a Bangor név egy régi walesi szó, „körülzárt terület”-et jelent, amilyen területen a katedrális is feküdt. A mai katedrális az évszázadok során számos változtatáson esett át.
Bár maga az épület nem a legrégibb, és nem is a legnagyobb, a bangori érsekség mégis az egyik legrégibb Britanniában. Egy másik érdekesség az, hogy állítólag a bangori High Street Wales leghosszabb utcája. A barátok iskolája 1557-ben lett alapítva, mint szabad iskola, a Bangor Egyetem pedig 1884-ben.
Galéria
[szerkesztés]-
A bangori katedrális a hegységről nézve
-
A Bangor Egyetem a hegységről nézve
-
A Garth-móló, Anglesey partjaival a háttérben
-
A bangori High Street
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ https://www.nomisweb.co.uk/reports/localarea?compare=W04000046
- ↑ Parish Profiles. Office for National Statistics. (Hozzáférés: 2024. augusztus 5.)
- ↑ Office for National Statistics Archiválva 2015. április 2-i dátummal a Wayback Machine-ben 2011 census - Bangor C
- ↑ 6,199 out of 13,310 people aged 3 and older spoke Welsh in the following wards: Deiniol, Marchog, Hirael, Garth, Menai, Glyder, Hendre, Dewi.. [2011. június 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 22.)
Források
[szerkesztés]- Szabó R. Jenő: Nagy-Britannia és Észak-Írország. Budapest: Panoráma. 1976. 379; 381. o. = Panoráma útikönyvek, ISBN 963-243-089-1
- Bangor története — BBC
- A bangori múzeum
- Bangor Civic Society Archiválva 2017. október 12-i dátummal a Wayback Machine-ben
- The People of Bangor Community Group