Borota
Borota | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Bács-Kiskun | ||
Járás | Jánoshalmai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Kissné Tóth Renáta (független)[1] | ||
Irányítószám | 6445 | ||
Körzethívószám | 77 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1112 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 16,44 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 81,8 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Borota weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Borota témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Borota község Bács-Kiskun vármegye Jánoshalmai járásában.
Fekvése
[szerkesztés]A község Bács-Kiskun vármegye déli felén helyezkedik el Bajától 26 kilométerre keletre, Kiskunhalastól 30 kilométerre délnyugatra. A kiskunsági homokhátság és a bácskai löszhát találkozásánál, a Hajós–Bajai borvidéken fekszik. Területének 60%-a homokos, 40%-a a jó termőképességű középkötött talaj.
A község 8180 hektár közigazgatási területéből 8034 hektár a külterület, amelyen még ma is a lakosság több mint 10%-a él.
A külterület mintegy 30%-a erdő, 35%-a jó minőségű szántó, a többi rét-legelő, szőlő-gyümölcs, kivett terület.
A szomszédos települések: észak felől Kéleshalom, kelet felől Jánoshalma, dél felől Felsőszentiván, nyugat felől Rém, északnyugat felől pedig Érsekhalma és Hajós.
Megközelítése
[szerkesztés]A község közúton Kiskunhalas és Baja térsége felől is az 5412-es úton közelíthető meg, bár a lakott területeit az az út elkerüli: központján csak az 5414-es út vezet keresztül. Az ország távolabbi részei felől a legegyszerűbben az 55-ös főút felől érhető el, csávolyi letéréssel, vagy az 53-as főút felől, Kiskunhalas déli részénél letérve, Jánoshalmán keresztül.
Vasútvonal nem érinti.
Története
[szerkesztés]Borota község nevét 1325-ből említik elsőként az ismert források Boroth alakban írva.
A település a kalocsai érsek birtoka volt. A falu a tatárjárás alatt elnéptelenedett.
1325-ben az érsek a régóta néptelen birtokot átadta Becsei Imrének benépesítésre, és egyúttal átengedte Becseinek a jobbágyok feletti ítélkezés jogát is. 1519-ben Boroti Lóránt Pál birtoka volt, majd Balassa László és Fülöp Ábrahám apát szerezte meg. A későbbiekben török összeírások is említik a falut. 1658-ban gróf Wesselényi Ferenc nádor Serényi Pálnak adományozta. 1740-ben herceg Grassalkovich család volt egész Borota ura, ők azonban feldarabolták, illetve eladták a birtokot a gróf Cseszneky családnak. 1750-től Borota Rém községhez tartozott, Szentkáta viszont a Csesznekyek majorja maradt. 1872-től a 19. század végéig önálló község, majd ismét Rém fennhatósága alá kerül. 1911-től végleg önállóvá válik.
Idegen elnevezései
[szerkesztés]Horvátul a településnek két neve létezik. A garaiak Gospodska Pustara, a felsőszentivániak Velika Pustara vagy Pustara néven nevezték.[3]
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Király István (független)[4]
- 1994–1998: Dr. Geiger Ferenc (független)[5]
- 1998–2002: Dr. Geiger Ferenc (független)[6]
- 2002–2006: Dr. Geiger Ferenc (független)[7]
- 2006–2010: Mikó Ferencné (független)[8]
- 2010–2014: Mikó Ferencné (független)[9]
- 2014–2019: Mikó Ferencné (független)[10]
- 2019–2024: Kissné Tóth Renáta (független)[1]
- 2024– :
Lakosság
[szerkesztés]- 1910-ben 2760 fő
- 1930-ban 3738 fő
- 1948-ban 4049 fő (ennek közel kétharmada külterületen élt)
- 1965-ben 2500 fő
- 1990-ben 1780 fő
- 2000. január 1-jén 1677 fő
A lakosság 100%-a magyar. A fő vallás a római katolikus.
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1432 | 1390 | 1309 | 1257 | 1122 | 1112 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 82,7%-a magyarnak, 0,4% cigánynak, 1,2% németnek, 0,4% románnak mondta magát (17,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 62%, református 1,1%, evangélikus 0,1%, felekezeten kívüli 6,4% (28,7% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 92,3%-a vallotta magát magyarnak, 1,5% németnek, 0,6% románnak, 0,2% horvátnak, 0,1% görögnek, szerbnek és ukránnak, 0,9% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 47,3% volt római katolikus, 1,3% református, 0,2% görög katolikus, 1,5% egyéb keresztény, 2,3% egyéb katolikus, 10,3% felekezeten kívüli (36,9% nem válaszolt).[12]
Infrastruktúra
[szerkesztés]Minden utcában be van vezetve a víz, a gáz, a villany, a telefon és a kábeltévé-hálózat. Minden utca szilárd burkolatú, és mindegyiknek legalább az egyik oldalán ki van építve a járda is.
Turizmus, szállás
[szerkesztés]A Hajós-Bajai borvidék egyik közkedvelt úti céljává vált a Borota külterületén elhelyezkedő Koch Borászat és Panzió. A létesítményben 8 szobában 24 fő magas minőségű szállását tudják biztosítani. Látványosság a régi hordókészítő mesterség bemutatására létrehozott Kádár Múzeum és az autentikusan berendezett kádárlakás. Wellness szolgáltatás a jakuzzi, a szauna, és a kültéri medence. Ingyenes Wifi használat mellett ingyenes őrzött parkolási lehetőséggel és a borászat borainak pince-áron történő megvásárlási lehetőségével várják vendégeiket.[13]
Oktatás
[szerkesztés]A községnek két oktatási-nevelési intézménye van, a hetvenöt fős napközi otthonos ��voda és a kétszáz fős általános iskola.
Ismert személyek
[szerkesztés]- Borota volt gróf Cseszneky Imre méntelepének székhelye
- Borotán született Anna Margit, festőművész
- Borotán született Faragó "Judy" István, a Scampolo együttes alapító tagja
- Borotán született Goretity József irodalomtörténész, műfordító
- Itt szolgált káplánként 1944–1951 között Müller Antal római katolikus pap, későbbi érseki tanácsos.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Borota települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 26.)
- ↑ Borota települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Borota települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Borota települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 4.)
- ↑ Borota települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 4.)
- ↑ Borota települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 4.)
- ↑ Borota települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Borota települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 4.)
- ↑ Borota Helységnévtár
- ↑ Borota Helységnévtár
- ↑ Koch Panzió Borota (hu-HU nyelven). Koch Boraszat. (Hozzáférés: 2021. március 29.)
További információk
[szerkesztés]