Dávod
Dávod | |||
Jézus Szent Szíve templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Bács-Kiskun | ||
Járás | Bajai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Kender Gábor (független)[1] | ||
Irányítószám | 6524 | ||
Körzethívószám | 79 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1784 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 28,02 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 69,21 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Dávod weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Dávod témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Dávod község Bács-Kiskun vármegye Bajai járásában.
Fekvése
[szerkesztés]A vármegye déli részén helyezkedik el, Bajától délre, a Duna bal parti oldalán, a Ferenc-csatorna mentén. A vármegye székhelyétől, Kecskeméttől közel 150 kilométerre található, a legközelebbi megyeszékhely Pécs, mintegy 60 kilométerre nyugatra.
Megközelítése
[szerkesztés]A településen végighalad, a lakott terület keleti részén észak-déli irányban végighúzódva az 51-es főút, így ez a legfontosabb közúti megközelítési útvonala. Püspökpuszta településrészére, amely már a Mohácsi-sziget területén (a Ferenc-csatorna jobb parti oldalán) fekszik, az 51 147-es számú mellékút vezet, határszélét északon érinti még a Nagybaracska-Mohács közti 5107-es út és nyugaton a Hercegszántó-Mohács közti 5151-es út is.
Története
[szerkesztés]A régi neve többféle alakban fordul elő: Daut, Dauch, Dawoth, Davotháza. A községet először egy adományozás kapcsán említik. Az 1089-1090 körül keletkezett oklevél tanúsága szerint Dávid herceg – I. András király fia és Salamon, a későbbi király testvére – Szent Lászlótól földadományt kap a régi Bodrog vármegye területén, vagy ahogyan az ún. Dávid dux-ban olvasható: „5 szolga családot, három eke földet, öt halászóhelyet és a dunai vízhalászati jogot”. Vélhetőleg több falut is alapít: így a róla elnevezett Daud-ot is, ahol templomot építtet. A XIV. században a falu Harasztiak birtoka volt. A település ekkor mindössze 15 házból állott, lakói pedig halászattal foglalkoztak.[3]
1315-ből származik az első fennmaradt írásos adat, mely a falut megemlíti: „…Dau, hol vár is volt”, 1321-ben pedig a Harasztiak templomot is építtettek a falunak, igaz ez az első még csak fából volt. 1330-ban Daut Leuszták örökös nélkül halt meg, így Károly Róbert Szekcsői Henrik bánnak adományozta a Dau család birtokát, mint a Haraszti nemzetség legidősebb élő tagjának.
1347-ből származik a következő forrás, mely szerint Hercegh Péter Bodrogh vármegye főispánjának sikerült a Harasztiaktól Daut megszerezni. Az adományozó levelek azonban mást mondanak. Hercegh Péter úgyis csak 1351-ben kapta meg hivatalosan a falut valamint a településhez tartozó földeket, vizeket, erdőket (ezek akkor még igen jelentékeny méretűek voltak). Az adományozó levél ugyanakkor megemlíti, hogy vásároztató joga is volt a helységnek, sőt kiderül további más írásokból, hogy: „…embereivel a kalmárokat helyiségeibe hajtatá a keddi vásárra.” Dau ebben az időben nem egyedüli település volt, mivel ekkor már létezett Szántó (ma Hercegszántó), Báth-Monostora, valamint több, azóta már elpusztult település: Tóti, Bénye, Dus Cseretyés, Narasd és Száth is.
Az írások sokáig nem foglalkoznak a faluval, csak a várat említik, amit Davotházának neveznek. Kiderül, hogy az erődöt Benedek várőrnagy vezette 1447-ig.
A falu népe egészen a törökök bejöveteléig adót és közterhet viselt a korabeli királyság törvényei szerint, mely a következőkből állt: tized, szabadok dénárai, földbér, csöböradó, sertéstized, ingyen közmunka/fuvar, futárszolgálat, sószállítás, várépítés/karbantartás, útépítés, kamarai nyereség és collecta.
A török időket túlélte a falu, de lakosainak nagy része a mocsarakban keresett menedéket.
A szegedi szandzsákság nyilvántartásából megtudhatjuk, hogy Dautva 1542-től, a zombori nahijébe tartozott. 1552-ben már volt egy adozó porta. A török közigazgatás a falut három külön részre bontotta adózás szerint: Dautova 1 ház (1554), Dolna-Dautova 5 ház (1590), Gorna-Dautova 20 ház (1591).
A falu neve a 16.-17. század folyamán Dauról Dautovára változott, ami feltehetően a szláv, illetve török betelepülők hatása. A Dautova azonban nem egyedüli név. 1685-ben a várról a települést is Davotházának nevezték, míg 1690-ben Tautva néven említették. Az 1699-es évben, más visszahódított területekkel egyetemben, Dautova is a bécsi udvar irányítása alá került. Megkezdődtek az összeírások a hivatalos nyilvántartás és az új adók bevezetése okán. Ezekben többek között a következő demográfiai adatok találhatók: 1699-ben 47 gazda volt a faluban, 1714-ben 1 bíra, valamint 26 adófizető (21 család).
1762-ben 100 római katolikus felekezetű magyar család érkezett Felső-Magyarországról. A magyarok megjelenésével egy időben a török időkben betelepült rácok délre vándoroltak és megalapították Sztanisicsot. A falu (földes)ura ebben az időben a királyi kamara volt.
1823-ban a Duna szabályozásával ármentesítették a falu nagy részét. 1866-ban kolerajárvány tizedelte meg a falu lakosságát. 1870-ben kapta meg a község a postaállomását, ebből az időből valók (az öregek szerint) az első dűlőnevek.
1876-ban a Sziget a pécsi püspökség igazgatása alá került. Az 1880-as években Dulánszki Nándor, pécsi püspök megkezdte a gazdasági modernizációt. Erdőirtást végeztek, szántóföldeket vetettek be, magtár és közigazgatási épületek épültek, valamint elkészült a kendergyár is. Ekkoriban nevezték el a szigeti részt Püspökpusztának, melynek 1911-12-ben templomot (Jézus Szent Szíve templom) is építenek. Püspökpuszta egészen 1951-ig Mohácshoz tartozott (mint püspöki birtok), csak ezután csatolták Dávodhoz.
A falu mai nevét 1905. január elsején kapta meg, azóta viseli a Dávod nevet.
Az 1912-es évben megindult a vasútforgalom Baja és Zombor között, amibe a falut is bekapcsolták. A község keleti részén, a bajai út mellett felépült a Monarchia akkori szabványainak megfelelő helyközi megálló[4], valamint egy raktárhelyiség és egy váltó. A vonalat 1972 december 31-én zárták le, a síneket a következő évben szedték fel.[5]
A vasúthoz kapcsolódott az 1920-as években épített, 600mm-es nyomtávú gazdasági kisvasút (leágazásokkal együtt, összesen 17,7 km nyomvonallal)[6]. Ezt főként azért hozták létre, hogy a püspökpusztai, érseki gazdaság terményeit (cukorrépa, kender, hal) gyorsan és nagy mennyiségben elszállíthassák a falu vasútállomásához. Később, a birtokot és a vonalat államosították, miután a mezőgazdasági vontatók átvették szállítási feladatait, megszüntették.
Templomának búcsúja előbb Mindenszentekkor volt, majd 1910-től Magyarok Nagyasszonya napján tartják a búcsút. A templomot 1779-ben építették, festett üvegablakai 1944-ből valók[7]. A templom előtti Szentháromság-szobrot 1865-ben emelték.
A 20. század elejétől apácák oktatták a falu lakóinak gyermekeit írásra, olvasásra. (1930-ban például 3284 lélekből 460 fő volt a nyilvántartások szerint analfabéta).
Az 1960-as években a lakosság zöme a helyi Augusztus 20. Mg. Tsz-ben dolgozott; akkor 3500 fő élt a községben.
Jelenleg a község lakóinak száma 1900 fő.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Teszárik József (független)[8]
- 1994–1998: Petike József (független)[9]
- 1998–2002: Petike József (független)[10]
- 2002–2006: Petike József (független)[11]
- 2006–2009: Petike József (független)[12]
- 2009–2010: Hirtenberg János Sándor (független)[13]
- 2010–2014: Hirtenberg János Sándor (független)[14]
- 2014–2019: Hirtenberg János Sándor (független)[15]
- 2019–2024: Hirtenberg János Sándor (független)[16]
- 2024– : Kender Gábor (független)[1]
A településen 2009. szeptember 20-án időközi polgármester-választást tartottak,[13] az előző polgármester halála miatt.[17]
Idegen elnevezései
[szerkesztés]Horvátul két alak terjedt el. A hercegszántói horvátok Dautovónak, a vaskúti horvátok Dautovnak hívták a falut.[18]
Képgaléria
[szerkesztés]-
A dávodi Magyarok Nagyasszonya-templom légi felvételen
-
Temető a levegőből, Dávod
-
Dávod község légi fotón
-
Dávodi Gyógy- és Strandfürdő a magasból
-
Dávod látképe madártávlatból
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 2003 | 1957 | 1935 | 1860 | 1786 | 1784 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 82,2%-a magyarnak, 1,4% cigánynak, 0,6% horvátnak, 1,5% németnek, 0,5% szerbnek mondta magát (17,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,2%, református 1,3%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 7,2% (23,6% nem nyilatkozott).[19]
2022-ben a lakosság 86,4%-a vallotta magát magyarnak, 4,5% németnek, 1,2% cigánynak, 0,7% szerbnek, 0,5% horvátnak, 0,1-0,1% románnak, ruszinnak, ukránnak, szlováknak és lengyelnek, 1,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 49,6% volt római katolikus, 2% református, 0,7% evangélikus, 0,2% görög katolikus, 1,5% egyéb keresztény, 0,9% egyéb katolikus, 13,8% felekezeten kívüli (31,2% nem válaszolt).[20]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Dávodi Gyógy- és Strandfürdő: 2007-ben felújított. Az első artézi kutat 1914-ben fúrták amely a Béke téren jelenleg is működik.[21] A dávodi gyógyvíz 38 °C-os hidrogén-karbonátos, fluoridos hévíz, amely összetételénél fogva fürdőkúraként nőgyógyászati és mozgásszervi megbetegedések (reumás fájdalmak, gerincbántalmak) gyógyítására, sérülések utókezelésére alkalmas.[22] Ivókúraként fogszuvasodás meggátolására és emésztőrendszeri betegségek kezelésére ajánlott. 4 nyitott medence és különféle szolgáltatások üzemelnek.
- Magyarok Nagyasszonya-templom. 1779-ben épült barokk templom Mindenszentek tiszteletére. 1910-ben megváltoztatták a titulusát Magyarok Nagyasszonyára.[23] A templom műemléki védettség alatt áll[24].
- Dávodi földvári-tó természetvédelmi terület
Kulturális élet
[szerkesztés]A település gazdag magyar tamburáshagyományokkal rendelkezik.
Sport
[szerkesztés]A Dávod SC kézilabda szakosztálya 1959-től működik. Vezetését 1962-ben a helyi biológia-testnevelés szakos tanár, Zórity Mátyás[25] vette át, még ebben az évben szerepeltek először a megyei bajnokságon. 1992-ben a csapat bronzérmes lett, 1994-ben pedig Bács-Kiskun megyei bajnok. Három évig szerepeltek az NBII-ben, ezek voltak a fénykor évei. Végül, 50 év kézilabdával eltöltött év után, Zórity Mátyás visszavonult, sajnos nem találtak megfelelő utódot a csapat vezetésére, a szponzor is visszalépett, így a Dávod SC utoljára a 2012-2013 as bajnokságban indult[26] A kézilabda továbbra is jelen van Dávodon, 2019. július 20-án már második alkalommal rendezték meg a dávodi kézilabdatornát, amit a dávodi csapat nyert meg.
Ismert személyek
[szerkesztés]Itt születtek
[szerkesztés]- Erdős Appolinár (Dávod, 1897 – Dewitt, 1968) ferences misszionárius.[27]
- Dobos József asztalitenisz-edző, helyi vasúti állomásfőnök[28]
- Blazsev István kick-box világbajnok (2017, Milánó)[29]
Itt éltek, élnek
[szerkesztés]- Püspökpusztán szolgált plébánoshelyettesként 1951–1954 között Müller Antal római katolikus pap, későbbi érseki tanácsos.
Képek
[szerkesztés]-
A dávodi Magyarok Nagyasszonya-templom légi felvételen
-
Temető a levegőből, Dávod
-
Dávod központi része
-
Dávodi Gyógy- és Strandfürdő a magasból
-
Dávod látképe madártávlatból (alul a püspökpusztai rész, középen a Ferenc-csatorna)
Források
[szerkesztés]- Zoltai Pál és Hetényi Milán monográfiája
- BÁCS-BODROG VÁRMEGYE KÖZSÉGEI. Irta Iványi István, kiegészítette Virter Ferencz (Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai BÁCS-BODROG VÁRMEGYE I. kötete)
- Földesi Ferenc írása a Honismeret 2010/5 számában: Dauid-tól Dávodig – Történelmi morzsák egy településtörténethez
- Szili Ferenc könyvrészlete a kisvasút történetéről Délkelet-Dunántúl cukorrépa termesztése és a Kaposvári Cukorgyár (1929—1944)
- Dávod – településképi arculati kézikönyv
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 19.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ http://www.davod.hu/u/kozsegunk.php?k/
- ↑ Dávod - Magyarország vasútállomásai és vasúti megállóhelyei. www.vasutallomasok.hu. (Hozzáférés: 2022. november 6.)
- ↑ MNLadmin10608: EGY VASÚTVONAL VÉGE A Baja–Hercegszántó vasútvonal megszüntetéséről Múltbanéző 6. (8) (magyar nyelven). Magyar Nemzeti Levéltár, 2021. március 23. (Hozzáférés: 2022. november 6.)
- ↑ 5193-es számú kisvasút - kisvasut.hu. www.kisvasut.hu. (Hozzáférés: 2022. november 6.)
- ↑ Magyarok Nagyasszonya-templom. (Hozzáférés: 2022. november 16.)
- ↑ Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 5.)
- ↑ Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ a b Dávod települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009. szeptember 20. (Hozzáférés: 2020. június 6.)
- ↑ Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 26.)
- ↑ Dávod települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 27.)
- ↑ 2009. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009 (Hozzáférés: 2020. június 6.)
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 26.)
- ↑ Dávod Helységnévtár
- ↑ Dávod Helységnévtár
- ↑ Magyar FürdővárosokSszövetsége - Dávod. [2022. november 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. november 10.)
- ↑ Dávodi Strandfürdő a www.termalfurdo.hu-n. (Hozzáférés: 2022. november 11.)
- ↑ Dávod – Magyar Katolikus Lexikon. lexikon.katolikus.hu. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
- ↑ Műemlék. (Hozzáférés: 2022. november 10.)
- ↑ ZÓRITY MÁTYÁS ÉS A DÁVODI KÉZILABDÁZÁS FÉL ÉVSZÁZADA, Dávodi élet, XXXVI évf. 2019 augusztus, 10.oldal. (Hozzáférés: 2019. augusztus 1.)
- ↑ Dávod SC Kézilabda Szakosztály hivatalos oldala. (Hozzáférés: 2014. augusztus 1.)
- ↑ Erdős – Magyar Katolikus Lexikon. lexikon.katolikus.hu. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
- ↑ Búcsúra készül az asztalitenisz dávodi apostola (Petőfi Népe, 1988. november, 43. évfolyam, 261-285. szám). library.hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2022. november 6.)
- ↑ Blazsev István világbajnok, 2017 Milánó, WFC World Championship (Független Harcosok Vilagszövetsége) K1 fight code Junior kategória (magyar nyelven). Súgóparti Hírek, 2017. november 5. (Hozzáférés: 2022. november 6.)
További információk
[szerkesztés]