Pestszenterzsébet
Pestszenterzsébet | |||
![]() | |||
A kerületi polgármesteri hivatal | |||
| |||
Névváltozatok | Erzsébetfalva (1897–1924) Leninváros (1919) Pesterzsébet (1924–1932) | ||
Alapítás | 1897. július 11. (különválás Soroksártól) | ||
Megszűnés | 1950. január 1. | ||
Oka | Budapesthez csatolták | ||
Ország | ![]() | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Antal_Grassalkovich_I._%281694-1771%29.jpg/265px-Antal_Grassalkovich_I._%281694-1771%29.jpg)
Pestszenterzsébet egyike az 1950-ben Budapesthez csatolt megyei városoknak, mely 1994-ig Soroksárral együtt alkotta, azóta pedig önállóan alkotja Budapest XX. kerületét Pesterzsébet néven.
Története
[szerkesztés]Gubacs nevét a magyarok betelepülésében részt vevő Huba vezérről kapta. A szeretet hangzó "cs" hozzáadásával, azaz szeretett Huba vezér a jelentése. Területe 1661-től a felsővattai Wattay Pál (Pest-Pilis-Solt vármegye helyettes alispánja, majd fia János a vármegye kuruc alispánja) család birtokába került. Mária Terézia uralkodása alatt 1731-ben Gubacsot a törvények kijátszásával a gödöllői uradalomhoz csatolták. Így a hű szolgálatokért a labanc Grassalkovich Antal tulajdonába került.
A Soroksárhoz tartozó Gubacsipuszta területén az 1860-as évektől két telep alakult ki parcellázások útján. Az egyik Erzsébet királyné, I. Ferenc József felesége tiszteletére az Erzsébetfalva nevet kapta, a másiknak Kossuth Lajos után Kossuthfalva lett a neve. A két telep 1897. július 11-én szakadt el Soroksártól és alakult önálló nagyközséggé Erzsébetfalva néven.[1][2] A hagyomány szerint Erzsébetfalva elnevezése a parcellázások előtti időkből származik és Szekrényessy Pálné szül. Dillinger Erzsébet (1809-1892) keresztnevére utal, lévén a Szekrényessy család már az 1830-as évektől jelentős gubacsi birtokokkal és elegáns kúriával rendelkezett e területen.[3]
1919-ben, a Magyarországi Tanácsköztársaság alatt a község átmenetileg a Leninváros nevet viselte.[forrás?]
A fiatal település népessége rendkívüli sebességgel növekedett, 1900-ban meghaladta a 15 ezer, 1910-ben a 30 ezer, 1920-ban a 40 ezer, 1930-ban a 67 ezer, 1941-ben pedig már a 76 ezer főt is.
A gyors fejlődésnek köszönhetően Erzsébetfalva 1923-ban[4] rendezett tanácsú várossá alakult. (Egyes források 1924. január 1-jét adják meg az átalakulás dátumaként, mivel ez volt az átszervezés előírt végső határnapja. Valójában több hónapos folyamatról volt szó, ami a belügyminiszter 1923. szeptemberi engedélyével kezdődött és a december 18-án tartott képviselő-testületi választással illetve az új testület december 20-án tartott alakuló ülésén megejtett tisztújítással zárult.[5]) Az új város elnevezése 1924-től Pesterzsébet lett, így feloldva a név és a rang közötti ellentmondást. 1932-ben újabb névváltoztatásra került sor, az Erzsébet nevet a korszellemnek megfelelően átértelmezték, és a város Árpád-házi Szent Erzsébet halálának 700-adik évfordulója alkalmából a Pestszenterzsébet nevet kapta.
Pestszenterzsébet 1950. január 1-jétől több más településsel együtt Budapest része lett és ettől kezdve 1994-ig Soroksárral a főváros XX. kerületét alkotta. Az 1950–1990 közötti időszakban a kerületre, illetve a városrészre a Pesterzsébet elnevezést használták, és ezt a nevet használja ma is a kerületi önkormányzat. (2012 óta újra Erzsébetfalva a városrész neve, a kerületé változatlan maradt.)
-
Szent Erzsébet-emlékmű és templom
-
Csili Művelődési Központ[6]
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1898-ban Pongrácz Kálmán, Budapest polgármestere 1949 és 1950 között
- Itt született 1909-ben Nagyajtay György színész
- Itt született 1916-ban Zsigmond Ede magyar költő
- Itt született 1920-ban Pataky Kornél győri püspök
- Itt született 1923-ban Pusztai Ferenc Kossuth-díjas magyar tervezőmérnök, feltaláló
- Itt született 1926-ban Mönich László magyar rövidfilmrendező, híradószerkesztő
- Itt született 1926-ban Sütő Irén magyar színésznő érdemes művész
- Itt született 1934-ben Reményi Károly Széchenyi-díjas magyar gépész- és villamosmérnök, energetikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja
- Itt született 1935-ben Dálnoki József magyar labdarúgó
- Itt született 1936-ban Ratkó József József Attila-díjas magyar költő
- Itt született 1939-ben S. Tóth József Jászai Mari-díjas magyar színész
- Itt született 1941-ben Hornok László kertészmérnök, a hazai gyógynövénytermesztés oktatásának kiemelkedő alakja.
- Itt született 1942-ben Kustár Zsuzsa magyar iparművész
- Itt született 1943-ban Tárnok Zoltán magyar író, szerkesztő
- Itt született 1943-ban Tóth Valéria Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész
- Itt született 1945-ben Török Sarolta magyar színésznő
- Itt született 1945-ben Veres András irodalomtörténész
- Itt született 1946-ban Jancsik Ferenc magyar színész
- Itt született 1947-ben Rimóczi Imre mikológus, egyetemi tanár
- Itt született 1948-ban Dunai Imre karikaturista
- Itt született 1948-ban Szohár Ferenc magyar producer, gyártásvezető, egyetemi tanár
- Itt született 1949-ben Melis Gábor magyar színész
- Itt született Nagy Éva magyar énekesnő
- Itt hunyt el 1944-ben Forgács Rózsi magyar színésznő, színházigazgató
- Itt él Gosztola Orsolya országos bajnok evezős, a Csepel Evezős Klub igazolt versenyzője.
- Itt él Bernáth Ferenc gitárművész-gitártanár-zeneszerző
- Itt lakott Radó Árpád rádióbemondó.
- Itt született 1969-ben Imre Sándor villamosmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Magyar Cserkészszövetség elnökségi tagja.[7]
A település a filmekben, irodalomban
[szerkesztés]- Pestszenterzsébet érintőlegesen említésre kerül Dobray György A Mi Ügyünk, avagy az utolsó hazai maffia hiteles története című filmvígjátékában, a történet szerint itt élt gyerekkorában a maffiavezér Bárdy György alakította sofőrje.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Pesti Napló, 48. évfolyam, 189. szám: Erzsébetfalva nagyközség. Pesti Napló (az Arcanumon), 1897. július 9. (Hozzáférés: 2021. szeptember 20.)
- ↑ Belügyi Közlöny, 1897, 9. szám: Községalakulások.. Belügyi Közlöny (az Arcanumon), 1897. május 1. (Hozzáférés: 2021. szeptember 20.)
- ↑ Slachta Etelka soproni úrileány naplója 1842-1843 IV. kötet. Győr, 2007. ISBN 978-963-062395-7
- ↑ Pestszenterzsébet története a KSH helységnévtárában[halott link]
- ↑ szerk.: Dr. Ladányi Miksa: Pestszenterzsébet, Kispest és környéke. Budapest: A magyar városok monográfiája kiadóhivatala, 82-84. o. (1936)
- ↑ A 90 éves Csili története Archiválva 2019. február 9-i dátummal a Wayback Machine-ben, csili.hu
- ↑ Új elnökség az MCSSZ élén! | MCSSZ (magyar nyelven). www.cserkesz.hu. (Hozzáférés: 2022. június 20.)
Források
[szerkesztés]- BudapestCity.org Archiválva 2012. augusztus 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Pesterzsébet honlapja