Kolontár
Kolontár | |||
A Magyarok Nagyasszonya-templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Devecseri | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Horváth Zoltán (független)[1] | ||
Irányítószám | 8468 | ||
Körzethívószám | 88 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 669 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 31,72 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 21,72 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Kolontár weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kolontár témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kolontár község Veszprém vármegyében, a Devecseri járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Devecsertől körülbelül 3 kilométerre délkeletre, Ajkától pedig körülbelül 5 kilométerre nyugatra található lakott területén a két várost összekötő 7339-es út halad végig. Mivel Ajkán keresztül a megközelítési útvonala kissé körülményes (a 8-as főútról való jelentős letérés és Ajka városában a több jelzőlámpás csomópont miatt), egyszerűbb lehet Devecser felől megközelíteni a települést azoknak is, akik Veszprém és az ország keletebbi részei felől igyekeznek Kolontárra. A 8-as főút devecseri leágazásától 4 kilométerre érhető el a község.
A település határában halad a Székesfehérvár–Szombathely-vasútvonal, azonban 2012. december 9-től[3] nem állnak meg a vonatok a település vasúti megállóhelyén. A legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget így jelenleg Devecser vasútállomás kínálja.
A falu határában található, 58 hektáros területű Lőrintei-víztározó kedvelt horgászhely. A tó a közelében létezett − hajdan önálló, de már régen Kolontárhoz csatolt, majd elnéptelenedett − Lőrinte falu nevét őrzi.
Történelem
[szerkesztés]A 18. századig
[szerkesztés]Kolontár történelme a régmúlt időkre nyúlik vissza. A régi magyar nyelvben a Caranthini, Carinthini, (azaz korontál ~ Kolontár) szó karintiait, karantánt jelentett, ezen szókifejezés a helység első telepeseinek valamikori származási helyére utalhat.
A falu első írásos említése Szent István király korából származik, 1019-ben Korunthal néven említik a települést. Ekkor a zalavári bencés apátság birtoka volt, és ide volt köteles dézsmát (tizedet) fizetni. A község nevét a későbbiekben, 1272-ben Korontál (Kuruntál) családnévként említik, ekkor Korontáli Péter nemes birtoka volt. Ezenkívül még egy 1274-es adománylevél határjárása is megemlíti Kolontár nemesi falut.
A 15. században már a források Kis- és Nagykorontált említenek, így a 14. vagy a 15. században Kolontár két külön településrészre szakadt. A 15. század végétől íródott veszprémi káptalan számadáskönyve megemlíti Koronthár falut és kis templomát. Magyarország 1488-as Veszprém vármegye közigazgatási beosztása szerint Kolontár a vásárhelyi szék adóköteles települése volt. Az 1488 őszén készült Veszprém vármegyei adólajstrom szerint Nagykorontál 4 forintnyi adót fizetett, összesen 4 portával rendelkezett, földbirtokosai pedig Nagykorontáli Mihály és Nagykorontáli Imre voltak, akik 2-2 birtokkal és adóköteles háztartással rendelkeztek. Az adójegyzék szerint Kiskorontál (Nagykorontál határában, tőle délre feküdt) adója 1 forint, 1 birtokkal és adóköteles portával rendelkezett, földesura Kiskorontáli Péter volt.
A német betelepítésektől
[szerkesztés]A törökdúlás után újratelepítési szerződés eredményeképpen 15 német gazda vásárolta meg a pápa–ugod–devecseri Esterházyak devecseri uradalmához tartozó Nagy-Kolontár pusztát és Kis-Kolontár pusztát felerészben. A községre jellemző a gazdálkodásnak kedvező természeti adottságain túl szorgos, takarékos német lakosságának köszönhetően 1751-ben iskolát és 1772-ben templomot építettek.
A kolontári templom a Magyarok Nagyasszonya tiszteletére lett felszentelve és megáldva, anyagi felajánlásokból. Ezen az ünnepen, amely mindig december 8-ra esik, ünnepelte a község a búcsúját, amelyet később (októberre) átnapoltak.
A kolontári iskola és a tanító szegénységéről Táncsics Mihály is tanúbizonyságot tett. Táncsics 1820 karácsonyától 1821. Szent György napjáig (április 23.) Kolontáron lakott és tanított segédtanítóként. Nem állt szándékában sokáig itt tanítani, mivel leírása szerint a helyi tanító nagyon szegény volt, így fizetést ő nem kapott. Arról is beszámol, hogy kis település lévén, nyáron nem, csak ősztől tavaszig jártak iskolába a gyerekek. Emellett a kolontáriak szeretetét és megbecsülését is kivívhatta: egyszer, mikor a faluból elment „egy gazda ember, ki gyermekének a tanulásban való előmenetelével nagyon meg volt elégedve, irántam hálájábul” útravalóul élelemmel látta el.
1872. október 3-án megindult a forgalom a Székesfehérvár–Szombathely-vasútvonalon, ahol megálló létesült a település számára.
A 20. század elején a jobb megélhetés reményében 78 kolontári lakos vándorolt ki Amerikába. Emléküket őrzi az 1911-ben felállított Szentháromság oszlop.
A rendszerváltás után
[szerkesztés]Ajkai vörösiszap-katasztrófa
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1e/Ajkai_v%C3%B6r%C3%B6siszap-katasztr%C3%B3fa_v%C3%A1zlat_2010-10-04.svg/260px-Ajkai_v%C3%B6r%C3%B6siszap-katasztr%C3%B3fa_v%C3%A1zlat_2010-10-04.svg.png)
2010. október 4-én a déli órákban átszakadt a községhez közeli Ajkai Timföldgyár vörösiszap-tározójának gátja. Rövid idő alatt mintegy 600–700 ezer köbméter lúgos iszap árasztotta el a települést. A szerencsétlenség tíz helyi lakos halálát követelte. A vörösiszap-áradat a Torna-patak völgyében a közeli Devecser felé folyt tovább, ott és még további településeken is súlyos károkat okozva.[4] Később az iszap a Torna-patakon, a Marcalon, a Rábán és a Mosoni-Dunán keresztül a Dunát is elérte. Október 9-én az egész falut kitelepítették, mivel tovább gyengült a zagytározó gátjának északi fala.[5] A katasztrófát követően egy újabb esetleges gátszakadás kivédésére védőtöltés épült a község magasabban lévő részein, a templomdomb oldalától indulóan a Torna-patak bal partján. Lebontásra kerültek a védőtöltés és a vasútvonalon túli lakóterületei a községnek, így a Kossuth Lajos utca a polgármesteri hivataltól keletre eső szakasza és a Malom utca. A Kossuth utcai vasúton belüli lakótelkeinek helyén emlékpark létesült életfával és lélekharanggal. Az itt lévő egykori gazdasági épület egyetlenként megőrzésre került és mementóként őrzi a katasztrófa pusztítását. Az új lakóházak a Bezerédi utcában épültek fel 2010-2011. júliusa között.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Hanisch Mihály (KDNP)[6]
- 1994–1998: Hanisch Mihály (KDNP)[7]
- 1998–2002: Hanisch Mihály (független)[8]
- 2002–2006: Tili Károly (független)[9]
- 2006–2010: Tili Károly (független)[10]
- 2010–2014: Tili Károly (független)[11]
- 2014–2019: Tili Károly (független)[12]
- 2019–2024: Horváth Zoltán (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A mai napig többségében sváb betelepítettek leszármazottai alkotják a lakosságot. A kolontári sváb nyelv annyira különbözött a környék más sváb falvaitól (Ajkarendek, Úrkút, Tósokberénd), hogy a környékbeli svábok nem is értették meg. A szocializmusban a kolontáriak nem mertek svábul megszólalni, ezért a sváb beszéd eltűnt. Néhány tipikus név kiejtésében azonban a mai napig fennmaradt a kolontári jellegzetesség.
Név a mai formájában | Eredeti forma | Fonetikus kiejtés |
---|---|---|
Ertl | Ertl | "Ertli" |
Fischli | Fischl | "Fisli" |
Fuchs | Fuchs | "Fuksz" |
Glózer | Gloser | "Glózer" |
Hanisch | Hanisch | "Hanis" |
Holczer | Holzer | "Holcer" |
Kirchner | Kirchner | "Krikner" |
Koller | Koller | "Koller" |
Léhmann | Lehmann | "Lémon" |
Pauer | Pauer | "Pajer" |
Rádl | Radl | "Rádli" |
Rednágel | Rednagel | "Rednógel" |
Somogyi | Schomoti | "Somogyi" |
Stampf | Stampf | "Stamf" |
Stumpf | Stumpf | "Stumf" |
Steinmacher | Steinmacher | "Stamokker" |
Steszli | Stesl | "Steszli" |
Torma | Kren | "Torma" |
Vágó | Schnitzer | "Vágó" |
Veingartner | Weingartner | "Vengotner" |
A település népességének változása:
Lakosok száma | 690 | 682 | 689 | 634 | 707 | 669 |
2013 | 2014 | 2017 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 71,6%-a magyarnak, 4,7% németnek, 0,1% cigánynak, 0,1% szlováknak mondta magát (28,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 57,2%, református 0,9%, evangélikus 0,7%, felekezeten kívüli 3% (37,7% nem nyilatkozott).[13]
Pecsétleírása
[szerkesztés]A falu pecsétje valamikor az úrbéri rendezés ideje után keletkezhetett, de csak a későbbi időszakokból maradt fenn.
A település legelső ismert, negatív vésetű, ovális pecsétje egy 1787-ben keletezett iraton maradt fenn. Babérkoszorúval keretezett pecsétmezejének közepén lebegő, élével balra, hegyével felfelé álló ekevas, mellette kétoldalt egy-egy gabonakalász látható. A címerképeket alulról két pálmaág koszorúzza, felettük K G S betűk. (Kolontár Gemeinde Siegel = Kolontár község pecsétje, rövidítéseként). A pecsétmezőt hét, négyszirmú virág díszíti, a pecsét vörösviasz-nyomatú. Egy hasonló motívumú negatív vésetű, kör alakú pecsét is fennmaradt 1849-ből, de annak felirata már Nagykolontar Helsig.
Pesty Frigyes helynévtára Kolontárról nem ad sok forrást, leírást 1864-ben. A leírás beszámol arról, hogy „a községnek nem volt más elnevezése, a nép tudomása szerint a mostanin kívül”, így Kolontár neve eredetileg is Kolontár volt, a bejövő német telepesek tehát nem adtak neki új nevet. Valamint arról írt, hogy nem lehet tudni, honnan történt a betelepítés, de annyi biztos, hogy a lakosság német ajkú volt. Így kijelenthető, hogy több forrásban megemlített magyar hangzású nevű kolontári jobbágyok nem a betelepítés óta éltek a faluban. Ezt a dokumentumot négy kolontári lakos írta alá hitelesítésképp, amelyhez Kolontár viaszbélyegzős pecsétje is tartozott.
Látnivalók
[szerkesztés]- Magyarok Nagyasszonya-templom a Torna-patak feletti magaslaton áll. Épült barokk stílusban, 1772-ben.
- Kolontári szentkút, valójában Devecser város területén található, de fekvését tekintve a községhez van közelebb. Egy 1805-ös feljegyzés szerint már az 1700-as években is rendszeresen jártak ide zarándokok, és hittek a kút vizének gyógyerejében. A 20. század első felében élénk vallási élet folyt itt. Anna-napkor tartották a búcsút, amelyre sok helyről érkeztek a hívek. A század második felében a szocialista időben csoportosan nem látogathatták e helyet a zarándokok. A rendszerváltás után a kis kápolnát felújították, és az 1990-es évek közepétől ismét megindultak a szervezett zarándoklatok. 2003-tól minden év szeptember utolsó vasárnapján tartják a szentmisével egybekötött szentkúti búcsút. A vörös iszap katasztrófa a kutat körülvette, de el nem árasztotta, így a szentkút körüli hit megerősödött. Azóta eltelt időben a búcsúi zarándokok száma az előző évekhez képest megháromszorozódott.[14]
- Bezerédi utca: A vörösiszap-katasztrófát követő újjáépítés során 2010 októbere és 2011 júliusa között Kós Károly Egyesülés keretében Turi Attila és Zsigmond László építészek tervei alapján épültek az utca végén álló új lakóházak.[15]
- Játékvár: a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Építészmérnöki Karán tanuló hallgatók építették a vörösiszap-katasztrófát követően
- A Szentháromság-szobrot 1911-ben az Amerikába kivándorolt lakosok állíttatták.
- Szabadságdomb remek kilátás tárul elénk a községre és a Bakonyra. Itt található a focipálya is.
Ismert személyek
[szerkesztés]- Az egykor önálló, de mára megszűnt, területileg Kolontárhoz tartozó Lőrinte községben született 1891-ben Forster György jogász, földbirtokos, országgyűlési képviselő.
Galéria
[szerkesztés]-
Kilátás a Szabadság dombról
-
Templomdomb kereszttel
-
Templomdomb a barlanggal
-
Betlehemi barlang belső
-
Bezerédi utca új lakóházai
-
Bezerédi utca új lakóházai
-
Emlékpark a templomdombról
-
Lélekharang és Életfa az emlékparkban
-
Emlékpark megmaradt pajtaépület...
-
és kiállítás belül
-
Kolontári védőtöltés
-
Általános Iskola balra jobbra a Polgármesteri Hivatal
-
Szentháromság szobor 1911-ből
-
Kolontári szentkút
-
Szentkút forrása
-
A 20-as vasútvonal Kolontár mellett
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Kolontár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 25.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ [ https://vasutallomasok.hu/allomas.php?az=kolo]
- ↑ Iszapömlés Veszprém megyében
- ↑ kiürítették a falut
- ↑ Kolontár települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kolontár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 3.)
- ↑ Kolontár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 14.)
- ↑ Kolontár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 14.)
- ↑ Kolontár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 14.)
- ↑ Kolontár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
- ↑ Kolontár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ Kolontár Helységnévtár
- ↑ Emlékmű a kolontári Szentkútnál
- ↑ Isten hozott, kis sziget... Devecserben, Kolontáron