Kufikus írás
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Basmala_kufi.svg/150px-Basmala_kufi.svg.png)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Flag_of_Iraq.svg/150px-Flag_of_Iraq.svg.png)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Kufic_alphabet.jpg/150px-Kufic_alphabet.jpg)
A kufikus írás (arabul: خط كوفي) a különféle arab írások legősibb kalligrafikus formája, a nabateai írás módosított változata. Nevét Kufa városáról (ma Irakban) kapta, habár Mezopotámiában már legalább 100 évvel Kufa megalapítása előtt ismerték. Az iszlám felemelkedésének idején már az Arab-félsziget több pontján elterjedt ez az írás. A Korán első példányait ezzel az írással írták.
A kufikus írásra az egyenes vonalak és szögek jellemzők, gyakran függőleges és vízszintes meghosszabbításokkal. Eredetileg nem használta a mássalhangzók pontozásos megkülönböztetését (például a b, t és th esetében). Máig is használják muszlim országokban, habár az évek során számos változtatáson átesett és területi eltérések is megfigyelhetők. Az Arab-félszigeten használt és az Észak-Afrikai államokban elterjedt kufikus írások között markáns eltérések vannak.
A kufikus írás jellemző a szeldzsuk érmékre és műemlékekre valamint a korai oszmán érmékre. Dekoratív megjelenése miatt szívesen használták magánházak és középületek díszítésére Törökországban egészen köztársaság kikiáltásáig. Vannak magyar numizmatikai vonatkozások is: például II. Géza, III. István, III. Béla dénárjain szerepelnek kufikus karakterek.
Irak jelenlegi zászlaján az „Allah akbar” felirat kufikus karakterekkel szerepel. A kufikus változatot a korábbi felirat semleges alternatívájaként választották ki, azt ugyanis széles körben Szaddám Huszein kézírásának tulajdonították.
Források
[szerkesztés]Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
További információk
[szerkesztés]- Wolfgang Kosack: Islamische Schriftkunst des Kufischen Geometrisches Kufi in 593 Schriftbeispielen. Deutsch - Kufi - Arabisch. 380 Seiten. Verlag Christoph Brunner, Basel 2014, ISBN 978-3-906206-10-3.