Maros megye
Maros megye (Mureș) | |
![]() | |
![]() | |
Maros megye címere | |
Adatok | |
Ország | ![]() |
Régió | Erdély |
Megyeszékhely | Marosvásárhely |
Jelzés | MS |
Terület | 6714 km² |
Körzethívószám | (+40) 265 |
Népesség | |
Népesség | 518 193 fő (2021. dec. 1.)[1] |
Népsűrűség | 86,6 fő/km² |
Térkép | |
Megyei tanács weboldala Prefektúra weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Maros megye témájú médiaállományokat. |
Maros megye (románul: Județul Mureș, németül: Bezirk Mieresch) Erdély központi részén helyezkedik el, a Maros folyó északkeletről délnyugat fele szeli át 180 km hosszan. A történelmi Erdély második legnagyobb és harmadik legnépesebb megyéje.[2] Székhelye Marosvásárhely (145 943 lakos). Középső és keleti része Székelyföldhöz tartozik (Marosszék), Segesvár és környéke pedig az egykori Szászföld részét képezte. Az 1968-as megyerendezéssel hozták létre, a Maros–Magyar Autonóm Tartomány megszüntetésével, nagyrészt az egykori Maros-Torda vármegye területéből, kisebbrészt Nagy-Küküllő vármegye területének egy részéből.
Románia egyetlen olyan mai megyéje, amelyben a románok és magyarok aránya megközelítőleg azonos (1977-ben 49% és 44,3%, illetve 2002-ben 53,2% és 39,3%). Ugyanakkor a hivatalos adatok szerint a romániai megyék közül Maros megyében él a legnagyobb roma közösség (több mint 40 000 fő).
Fekvése
[szerkesztés]Maros megye Románia középső-északi részén helyezkedik el, a történelmi Erdély közepén. Szélső pontjai: 46°05’ és 47°08’ északi szélesség, 23°58’ és 25°19’ keleti hosszúság. A megye észak-dél irányban kb. 120 km, nyugat-kelet irányban pedig 100 km. Maros megye területe 6714 km2, ami Románia területének 2,8%-a.
Szomszédos megyék
[szerkesztés]Maros megye hét másik megyével szomszédos. Északon Suceava megye határolja 15 km hosszan, a megyehatár a Kelemen-havasok gerincén húzódik. Keletről 130 km hosszan Hargita megye határolja, a délkeleti részén egy rövid szakaszon (20 km) Brassó megyével határos. Déli szomszédja Szeben megye (80 km-en), délnyugatról Fehér (40 km-en), nyugatról Kolozs (60 km-en), északnyugatról Beszterce-Naszód megye.
Domborzat
[szerkesztés]A Kelemen-havasok Maros megye legmagasabb domborzati egysége, a megye északi részén található, legmagasabb csúcsa a Pietrosz-csúcs (2102 m). Gerincén húzódik a határ Suceava megyével, amely egyúttal az Erdély és Bukovina közti határ is. Vulkanikus kőzetek (főként andezit) alkotja, a hegységben több vulkáni kráter maradványa is található. Ezek közül legnagyobb a meredek falakkal körülvett, körülbelül 10 km átmérőjű Kelemen-kaldera. A vulkanikus domborzat mellett a 2000 m feletti részeken glaciális domborzati formák is megtalálhatók. Délen a Felső-Maros-áttörés nevű szoros határolja.
Maros megye fontosabb hegycsúcsai | |||
---|---|---|---|
Csúcs | Hegység | Magasság | |
Pietrosz-csúcs | Kelemen-havasok | 2102 m | |
Rekettyés-csúcs | Kelemen-havasok | 2021 m | |
Mező-havas | Görgényi-havasok | 1777 m | |
Fancsal-tető | Görgényi-havasok | 1682 m | |
Isten széke | Kelemen-havasok | 1380 m |
A Görgényi-havasok északnyugati fele található Maros megyében (a többi része Hargita megyében van). A Maros megyei részt a Görgény folyó két részre osztja. Az északi részen található a Fancsal vulkáni maradvány, melynek legmagasabb hegyei a Fancsal-tető (1682 m), az Öreg-tető (1633 m) és a Kereszt-hegy (1515 m). A déli részen fekszik a Mezőhavas, egy nagy lepusztult rétegvulkán, legmagasabb csúcsai: Mező-havas (1777 m), Kis-Mező-havas (1733 m), Tatár-kő (1689 m).[3]
A Mezőség a Maros folyótól északra levő dombos terület (csak egy része tartozik Maros megyéhez). A dombok általában 350-450 méter magasak, az 500 métert ritkán haladják meg. A tájra a szántóföldek, legelők, kaszálók jellemzőek, az erdős területek aránya az Erdélyi-medencében itt a legkisebb (15% alatt van). Földtani szempontból üledékes kőzetek építik fel (homokkő, konglomerátum, agyag, márga), Nagysármás környékén jelentős földgázlelőhelyek vannak. A térségben gyakoriak a földcsuszamlások.
A Marostól délre fekvő Küküllőmenti-dombvidék dél fele haladva fokozatosan magasodik, Segesvár környékén 700 méternél magasabb dombok is vannak. A Mezőségtől eltérően itt sokkal több erdő maradt meg. Itt haladnak északkelet-délnyugat irányban a Kis- és Nagy-Küküllő folyók. A Kis-Küküllő felső szakasza mentén terül el a Hargita megyébe is átnyúló Sóvidék, ahol a sósziklák sok helyen a felszínre kerülnek.[4] (A só az Erdélyi-medencét borító tenger kiszáradása nyomán maradt vissza, és az utólag rárakódott kőzetrétegek nyomása következtében a medence szélein a felszínre tört.)
Éghajlat
[szerkesztés]Az éghajlat mérsékelt szárazföldi, valamint a megye keleti részén függőleges övezetességű hegyvidéki. Az éves átlaghőmérséklet nyugaton 8-9°C, keleten 2-4°C. A legmelegebb hónap július (18-19 °C), a leghidegebb pedig január (-3 - -5 °C). A legalacsonyabb hőmérsékletet (-32 °C) 1942-ben mérték Marosvásárhelyen, a legmagasabbat (+40 °C) pedig 1952-ben Szabédon. Az éves csapadékmennyiség 550 mm körüli a Mezőségen és az 1000 mm-t is meghaladhatja a hegyvidéken. A napsütéses órák száma 1700-2100 évente.
Vízrajz
[szerkesztés]Folyók
[szerkesztés]Maros megye folyói | |||
---|---|---|---|
Folyó | Maros megyében | Összesen | |
Maros | 180 km | 803 km | |
Nagy-Küküllő | 43 km | 246 km | |
Kis-Küküllő | 115 km | 196 km | |
Nyárád | 78 km | 78 km | |
Görgény | 55 km | 55 km |
A legfontosabb folyó a Maros, amely északkelet-délnyugat irányban 180 km hosszan szeli át a megyét. A megye teljes területe a Maros vízgyűjtő területéhez tartozik. Vízhozama a megyéből való kilépéskor 43 m³/s, de az 1975-ös árvíz alkalmával Marossárpataknál 1580 m³/s-ot is mértek. A Maros Csobotánynál lép be a megye területére (Hargita megyéből), majd nyugat fele áthalad a Felső-Maros-áttörés nevű 40 km hosszú szoroson a Kelemen- és Görgényi-havasok között. Dédánál ér ki az Erdélyi-medencébe, innen délnyugati irányba folyik egészen Nyárádtőig, miközben érinti Szászrégent és Marosvásárhelyt. Majd nyugat fele folyik Radnóton és Marosludason keresztül Maroskecéig, ahol átlép Fehér megye területére.
A Maros fontos mellékfolyói a Küküllők, völgyeik párhuzamosak a Maros völgyével. A Kis-Küküllő Szovátánál ér a megyébe, innen délnyugat fele folyik Erdőszentgyörgyig, majd nyugat fele Dicsőszentmártonig (itt átlagos vízhozama 9,7 m³/s). A Nagy-Küküllő rövidebb szakaszon érinti a megyét, Segesváron folyik keresztül (itt átlagos vízhozama 9,5 m³/s). A két Küküllő Fehér megye területén egyesül és a Marosba torkollik.
Más jelentősebb mellékfolyók, amelyek a megye területén ömlenek a Marosba: Lúc, Komlód, Mezőségi-patak (jobb oldali), Görgény, Nyárád (bal oldali).
Tavak
[szerkesztés]Maros megyében több mesterséges tó található, ezek közül legnagyobbak a Bözödújfalusi-víztározó és a Ratosnyai-víztározó. A Mezőségen számos kisebb halastó van. Turisztikai szempontból igen jelentős a szovátai Medve-tó.
Élővilág, természetvédelem
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Paeonia_tenuifolia2.jpg/130px-Paeonia_tenuifolia2.jpg)
Növényföldrajzi szempontból Maros megye a Carpaticum flóratartományba tartozik. A tengerszint feletti magasság szerint több növényzeti öv különíthető el. 500 m alatt a természetes növényzetet a gyertyános-tölgyes öv alkotja, itt előfordul még a cserfa, szil, hárs, kőris. 500 és 1000 m között, a dombságok magasabb és a hegységek alacsonyabb részein a bükkerdők öve húzódik. 1000 m-nél magasabban a tűlevelű erdők öve található (ez az erdőövezet legfelső szintje, túlnyomórészt lucfenyő alkotja), amely nagy kiterjedésű területeket borít. A hegyközi medencék körül (a hőmérsékleti inverzió miatt) és a hegyek északi lejtőin a fenyőerdők már 600 m magasan is megjelennek. A Kelemen-havasokban megtalálható az alpesi övezet is, jellemző növényei: közönséges boróka, fekete áfonya, havasi törpefenyő. A nagy növényzeti övezeteken kívül vannak sajátos növényzetű területek is (ilyenek például a vízpartok közelében az ártéri berkek).[5] A megyében 205964 hektár erdő található[6](ez a megye területének 30,6%-a).
Maros megye területén jelenleg egy nemzeti park, a Kelemen-havasok Nemzeti Park[7] található. Más védett területek: Mocsári erdő (Görgényoroszfalu), a görgényszentimrei kastély dendrológiai parkja, a Mezőzáh melletti vadbazsarózsa-rezervátum, a szovátai sóhegy.
Népesség
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Mures_County_Hungarians.png/200px-Mures_County_Hungarians.png)
Maros megye népességének változása (a megye mai területére számítva):[8]
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/reml4vev6x8lgdhgfu9muyii6ygjltp.png)
A megye lakossága az idők folyamán folyamatosan növekedett. 1992 és 2002 között egy 4,7%-os csökkenést lehetett érzékelni, ami valamivel magasabb volt a romániai országos átlag 4,1%-nál. Ennek oka többek között lehet a tragikus fekete március is, ami után igen sok magyar nemzetiségű állampolgár települt át Magyarországra.
Az utolsó, 2021-es népszámlálás során a megyének összesen 518 193 lakosa volt, illetve a népsűrűség 77,2 lakos/km² volt. 253 064 férfi és 265 129 nő lakossal rendelkezett. Maros megye összlakossága Románia lakosságának 2,71%-át tette ki.[9]
Nemzetiségi összetétel (2002) | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Összesen | Román | Magyar | Roma | Német | Más | ||||||||||
580 851 | 309 375 | 228 275 | 40 425 | 2045 | 1000 | ||||||||||
100% | 53,26% | 39,30% | 6,96% | 0,35% | 0,17% |
Vallási összetétel (2002) | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Összesen | Ortodox | Református | Római katolikus | unitárius | Görögkatolikus | Mások | |||||||||
580 851 | 309 337 | 157 046 | 55 287 | 14 308 | 13 187 | 10 000 | |||||||||
100% | 53,26% | 27,04% | 9,52% | 2,46% | 2,27% | 1,72% |
-
A székelyföldi megyék etnikai térképe (1992)
-
A székelyföldi megyék etnikai térképe (2002)
Gazdaság
[szerkesztés]Mezőgazdaság
[szerkesztés]Maros megye mezőgazdasági művelés alatt álló területe 4097 km2, ebből 2227 km2 (54,4%) szántó, 1129 km2 (27,5%) legelő, 631 km2 (15,4%) kaszáló, 62 km2 (1,5%) gyümölcsös és 48 km2 szőlő (1,2%). A legfontosabb termesztett növények: búza, kukorica, rozs, cukorrépa, len, kender, dohány, komló.[10]
Ipar
[szerkesztés]Fontosabb iparágak: faipar, élelmiszeripar, textilipar, üveg- és kerámiaipar, építőanyagipar, hangszerkészítés (Szászrégen környékén). Szeben megyével együtt Maros megye szolgáltatja a Romániában kitermelt földgáz 50%-át. Sót is bányásznak.
A megye legnagyobb vállalatai árbevétel alapján 2020-ban: E.ON Energie România Rt (energiaszolgáltatás), Azomureș Rt (vegyipar), Delgaz Grid Rt (energiaszolgáltatás), Pharmafarm Rt (gyógyszer-kereskedelem, Koronka), Romcab Rt (kábelgyártás), Kastamonu România Rt (fafeldolgozás, Szászrégen), Hochland România Kft (tejfeldolgozás, Segesvár), Bio Eel Kft (gyógyszeripar), Materom Kft (autóalkatrész-kereskedelem, Maroskeresztúr), Sandoz Kft (gyógyszeripar). Az alkalmazottak száma alapján jelentős cégek még a GST Safety Textiles RO Kft (légzsákok gyártása, Fehéregyháza), Hirschmann Automotive TM Kft (autóipar, Kerelő), Artemob International Kft (bútorgyártás, Szováta). [11]
Látnivalók
[szerkesztés]A turisták körében legnépszerűbb helyek: Segesvár történelmi központja (a világörökség része), Marosvásárhely régi központja és állatkertje, Szováta üdülőtelep, a szászkézdi erődtemplom, a gernyeszegi Teleki-kastély, a marosvécsi Kemény-kastély. A természeti látványosságok közül megemlíthető a Kelemen-havasok (Isten széke, Felső-Maros-áttörés), Görgényi-havasok, Medve-tó, Bözödi-tó, a mezőzáhi bazsarózsa-rezervátum, a Görgényszentimre melletti Mocsár-erdő évszázados tölgyfa-rezervátum. A megyén áthalad a Via Transilvanica hosszútávú turistaút, valamint a Mária-út kelet-nyugati fő ága.
A turisták számát tekintve Maros megye a 10. Romániában (2023-as adat, abban az évben 473350 személy érkezett hivatalos szálláshelyekre). Ugyancsak 2023-ban 59484 külföldi turista érkezett a megyébe, ezzel a 7. helyen volt a romániai megyék között.[12]
Közlekedés
[szerkesztés]A megye legfontosabb főútjai az E60-as és az E578-as európai út, ezen kívül a DN15, DN13A, DN15E országutak. A jelenleg építés alatt álló A3-as autópálya a megye középső és déli részén fog haladni a Marosludas-Radnót-Nyárádtő-Segesvár útvonalon. 2024-ig elkészült a nyugati megyehatártól a Marosvásárhelyig tartó szakasz, valamint tervezés-építés alatt áll az A8-as autópálya a Nyárádtő-Nyárádszereda-Szováta nyomvonalon.[13] Az A3-as autópálya további építése déli irányba Ákosfalvától Segesvár, majd Fogaras felé jelenleg a hosszabb távú tervek között sem szerepel.[14]
A legfontosabb vasútvonalak a 300-as és a 400-as fővonalak, valamint a Maros völgyében haladó 405-ös mellékvonal (Marosludas-Marosvásárhely-Szászrégen-Déda). Normál nyomtávú vonlak vannak még a Kis-Küküllő völgyében (307-es mellékvonal, Dicsőszentmárton-Balavásár-Szováta), valamint a Mezőségen keresztül (406-os mellékvonal, Marosludas-Nagysármás). Ezen a két vonalon a CFR már nem, csak magán vasúttársaságok üzemeltetnek járatokat. Az 1990-es évekig számos keskeny nyomtávú szakasz is üzemelt (Marosvásárhely-Nyárádszereda-Szováta, Marosvásárhely-Mezőbánd-Mezőméhes, Mezőbánd-Mezőkirályfalva), ezek közül jelenleg csak Szováta és Vármező között van időszakosan turisztikai célú forgalom.[15]
Marosvásárhelytől 12 kilométerre délkeletre található a repülőtér (Vidrátszeg határában). 2004-től komoly előrelépések történtek a repülőtér nemzetközivé tételére. 2006-tól közvetlen járatot indított a Malév, illetve a Wizz Air is. 2007 novemberében azonban a Wizz Air váratlanul megszüntette marosvásárhelyi járatait és átköltöztette Kolozsvárra. Sajtóközleményükben az állt, hogy a kolozsvári repülőtér infrastruktúrája jobb. Végül 2008. május 15-étől ismét visszaköltöztette budapesti járatait. Sajtóközleménye szerint: „A Wizz Air 2006 júliusában indította el első járatait Marosvásárhelyről, majd 2007 novemberében erdélyi üzemelését Kolozsvárra költöztette. A tapasztalat azt bizonyította, hogy bár a kolozsvári üzemelés összességében sikeres, a Budapest és Erdély közötti forgalom jelentős része Marosvásárhelyre irányul.”[16] A 2020-2024 közötti időszakban a következő városokba voltak közvetlen járatok: Budapest, Dortmund, London (Luton), Memmingen, Antalya, Gurdaka, Iráklio (az utolsó 3 helyszínre charterjáratok, a pontos lista évente változhat).[17]
Politika
[szerkesztés]A megyei tanács
[szerkesztés]A megyei tanácsot 34 tanácsos alkotja., akiket a helyhatósági választásokon választ meg a megye lakossága. A tanács elnöke 2004-2012 között Lokodi Edit Emőke volt, az RMDSZ színeiben, illetve 2012-től Ciprian Dobre a Szociál-Liberális Szövetség színeiben, akitől 2016-ban Péter Ferenc (RMDSZ) vette át a posztot. A táblázatok a 2020-as választások eredményeit mutatja:
Párt | Mandátumok | Jelenlegi megyei tanács összetétel | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
RMDSZ | 16 | |||||||||||||||||
PNL | 9 | |||||||||||||||||
PSD | 7 | |||||||||||||||||
PMP | 2 |
EP választások (2019)
[szerkesztés]A Maros megyei legutóbbi EP választások eredményei:
Címere
[szerkesztés]20. század eleje
[szerkesztés]Az Osztrák–Magyar Monarchiában Maros-Torda vármegye foglalta magába a mai Maros megye területének nagy részét (nem létezett Maros nevezetű vármegye). Az új megye első címerét, a trianoni békediktátum után, 1921-ben létrehozott, települések nevével és ezek címereivel foglalkozó bizottság hozta létre. Viszont ez a címer a vármegye címerében található almafát, az arany almákkal ábrázolta.
Szocializmus
[szerkesztés]A megye címere 1970. július 25-én változott meg ténylegesen. Egy teljesen új címert fogadott el az akkori megyei tanács, a szocialista hatalom felhivására. A szocialista címer egy pajzsból áll, amely két részre van osztva. A kék hátterű részen a marosvásárhelyi Közigazgatási Palota emelkedik ki. A három kék csík a Marost, Küküllőt és a Nyárádot szimbolizálja. A piros hátterű rész pedig a megye gazdaságát ábrázolja. A nagy feszültségű villanyoszlop a radnóti és a gyulakutai hőerőművekre utal. A pajzs közepén pedig a szocialista Románia címere látható.
Jelen
[szerkesztés]Maros megye jelenlegi címerét 1998. október 15-étől használják hivatalosan. A címer négy negyedre osztott pajzsból áll. Az első negyed a marosfelfalusi történelmi leletekre utal, egy ún. paszományos fibulával, míg a második a történelmi épületekre és erődítményekre. A mérleg a társadalmi igazságszolgáltatás szimbóluma, utalás a lakosok kiegyensúlyozottságára és megfontoltságára, ugyanakkor pedig emlékeztet a kereskedelem szerepére a térségben. A címerben szereplő ezüstös csíkok a megye vízállományának gazdagságát, valamint a Maros, Kis-Küküllő és Nyárád folyókat jelképezik.[18][19]
-
Maros-Torda vármegye címere
-
Maros megye első címere
-
Maros megye szocialista címere
-
Maros megye jelenlegi címere
Települések
[szerkesztés]Városok rang szerint | |||
---|---|---|---|
Címer | Megyei jogú város | Címer | Város |
![]() |
Maros- vásárhely |
![]() |
Marosludas |
![]() |
Szászrégen | ![]() |
Szováta |
![]() |
Segesvár | ![]() |
Radnót |
![]() |
Dicső- szentmárton |
![]() |
Nyárádtő |
![]() |
Nyárádszereda | ![]() |
Erdő- szentgyörgy |
![]() |
Nagysármás |
Helységek statisztikája 1989 után | ||||
---|---|---|---|---|
Év | Városok |
Megyei jogú városok | Községek | Falvak |
1990 | 7 | 2 | 90 | 486 |
1995 | 7 | 3 | 90 | 486 |
2000 | 7 | 4 | 90 | 486 |
2001 | 7 | 4 | 90 | 486 |
2002 | 7 | 4 | 90 | 486 |
2003 | 10 | 4 | 88 | 466 |
2004 | 11 | 4 | 91 | 460 |
2005 | 11 | 4 | 91 | 460 |
Városok:
- Marosvásárhely a megye központja, régi vásárváros. A középkorban a székelyföldi Marosszékhez tartozott, mielőtt Bethlen Gábor szabad királyi várossá nyilvánította. Manapság középiskolái, több egyetem, kulturális rendezvények, a középkori vár, a rohammentő szolgálat (SMURD), ipari létesítmények hirdetik nevét.
- Szászrégen A Görgény-völgye és a Mezőség határán lévő megyei jogú város a Maros bal partján. Szászrégen és Magyarrégen egyesüléséből jött létre 1926-ban. A középkorban Torda vármegyéhez tartozott. Híres a hangszergyára és a történelmi városközpontja.
- Segesvár Nagy-Küküllő partján fekvő megyei jogú város. A középkorban a szász univerzitás része volt. Középkori vára fontos turisztikai központ.
- Dicsőszentmárton a Kis-Küküllő mente központi települése. A középkorban Küküllővár birtokának része volt, mint vásártér. Ma ipari központ, környéke neves szőlőtermő vidék.
- Marosludas
- Szováta
- Radnót
- Nyárádtő
- Nyárádszereda
- Erdőszentgyörgy
- Nagysármás
Községek: lásd Maros megye községeinek listája.
Források, További információk
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet
- ↑ Hunyad megye területe, valamint Kolozs és Brassó megye népessége nagyobb
- ↑ A Görgényi-havasok részletes leírása. [2008. május 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 24.)
- ↑ Sóvidékről. [2009. május 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. június 18.)
- ↑ Románia földrajza. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. június 6.)
- ↑ Infoms[halott link]
- ↑ A Kelemen-havasok Nemzeti Park honlapja (román és angol nyelven). [2014. január 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. november 7.)
- ↑ Erdély etnikai és felekezeti statisztikája. [2009. március 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. június 19.)
- ↑ RECENSĂMÂNTUL POPULAȚIEI ȘI AL LOCUINȚELOR DIN 1 DECEMBRIE 2021 – RPL 2021. (Hozzáférés: 2024. június 7.)
- ↑ Geografia Mures Info
- ↑ Maros megye legnagyobb válllatai (zi-de-zi.ro) (román nyelven). (Hozzáférés: 2024. június 10.)
- ↑ TOP JUDEȚE DIN ȚARĂ CU CEI MAI MULȚI TURIȘTI. (Hozzáférés: 2024. július 18.)
- ↑ Török cég építheti meg az A8-as autópálya Marosvásárhely és Nyárádszereda közötti szakaszát. (Hozzáférés: 2024. július 18.)
- ↑ Guvernul vede până în 2030 terminate majoritatea autostrăzilor din țară. (Hozzáférés: 2024. július 18.)
- ↑ Idén is pöfékel a gőzös Szováta és Vármező között. (Hozzáférés: 2024. július 18.)
- ↑ WizzAir-hírek. [2008. augusztus 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 15.)
- ↑ Aeroportul Transilvania orar și destinații. (Hozzáférés: 2024. július 18.)
- ↑ Maros megye címere - Az alkotóelemek leírása és értelmezése (Maros Megyei Tanács honlapja)
- ↑ A marosfelfalui fibula (szaszregen.ro)