Mikrokozmosz
Mikrokozmosz | |
![]() | |
Zeneszerző | Bartók Béla |
Opusszám |
|
Hangszerelés | zongora |
Tételek | 153 etűd |
A Mikrokozmosz (Sz. 107, BB 105) Bartók Béla 6 kötetes, 153 progresszív darabot tartalmazó műve zongorára, amelyet 1926 és 1939 között készített. A progresszivitás annyit tesz, hogy a teljesen kezdőknek szóló etűdöktől kezdve egész virtuóz darabok is megtalálhatóak. Mára a zongoraoktatás szerves része lett, és Bartók leírása szerint „ez a mű azoknak a zenei és technikai problémáknak a szintézisére próbál megoldást nyújtani, amelyek az eddigi zongoraművekben nem oldódtak meg”.
Keletkezéstörténet
[szerkesztés]Az első két kötetet fiának, Péternek ajánlotta, míg az utolsó kettő koncertdarabokat tartalmaz. 1940-es amerikai utazása – kivándorlása – előtt Bartók a következőket mondotta a Magyar Nemzetnek adott nyilatkozatában: „A Mikrokozmosz egyik darabja már az 1926-ban megjelent Kilenc kis zongoradarab tizedikjének készült, de onnan valahogyan kimaradt. M��r akkor foglalkoztam azzal a gondolattal, hogy kezdeti tanítás számára egészen könnyű zongoramuzsikát írjak. Igazából csak 1932 nyarán láttam munkához; akkor kb. 40 darab készült, 1933–34-ben megint vagy 40, és az utána következő években is még vagy húsz. Míg végül száz és egynéhány volt együtt 1938-ban. De még mindig mutatkoztak hiányok. Ezeket tavaly pótoltam; így többek között az I. füzet első fele ekkor készült. Az anyag gyakorlati kipróbálására kitűnő házi alkalom kínálkozott. 1933-ban kisfiam, Péter nagyon kért, taníttassuk zongorázni. Gondoltam egy nagyot és merészet – és magam fogtam hozzá ehhez a számomra kissé szokatlan feladathoz. Ének- és technikai gyakorlatokon kívül csakis Mikrokozmosz-muzsikát kapott a gyerek; remélem, hasznára vált, de azt is bevallhatom, hogy én is sokat tanultam ebből a kísérletből…”
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e7/Bartok%27s_Boating_RH_and_LH_pitch_collections.png)
153 rövid zongoradarab keletkezésének körülményeiről és céljáról ad számot ez a nyilatkozat: Johann Sebastian Bach óta a zongorairodalom legcsodálatosabb gyakorlati kézikönyvének megalkotásáról. Az analógia nem csupán a külső vonatkozásokra – a fiát tanító apa körültekintő pedagógiai gondosságára, a hangszer virtuózának a tanulás fokozatosságát szem előtt tartó alaposságára, technika és zeneiség elválaszthatatlan egységének hirdetésére – érvényes, hanem a mű zenetörténeti jelentőségére: egy korszak zenei nyelvét megismertető, összefoglaló értékére és az egyes darabokat a zeneszerző életművéhez fűző, stílusát megvilágító kulcsfontosságára is. A gyermek, aki „ének- és technikai gyakorlatokon kívül csakis Mikrokozmosz-muzsikát kapott” tanulóévei során, nemcsak a zongorajáték manuális és muzikális követelményeivel kész megbirkózni, de anyanyelvi biztonsággal igazodik el az új zenében általában és Bartók műveiben különösen. A Mikrokozmosz darabjai nem etűdök, a zenei értelmezést tanítják és nem kézügyességet: megtanítanak elemzőn hallani és érteni olyan jelenségeket, amelyeket a klasszikus–romantikus zongoraiskolák még nem ismerhettek: az ellenpont különféle módozatai mellett példákat mutatnak a bitonalitásra, az aszimmetrikus ritmusokra, a 20. század zenéjében használatos kvart-akkordokra, hangfürtökre, egészhangú skálára, valamint a népzene dallamkincsének, ritmikájának, szerkezetének stíluselemként való felhasználására.
Füzetek
[szerkesztés]I. füzet
[szerkesztés]- Hat unisono dallam
- Kóta ponttal
- Hangismétlés
- Szinkópák
- Két kézzel felváltva
- Párhuzamos mozgás
- Tükörkép
- Fekvésváltozás
- Kérdés és felelet
- Falusi dal
- Párhuzamos mozgás helyzetváltozással
- Ellenmozgás
- Négy unisono dallam
- Imitáció és ellenpont
- Imitáció és fordítása
- Pastorale: Az első olyan karakterdarab, amely az eddig tanultakat (fekvésváltás nélküli legato dallamformálás, ellenpontozó kísérő szólam) meghatározott zenei tartalom kifejezésére használja fel.
- Imitáció és fordítása
- Hangismétlés
- Szinkópák
- Kánon oktávában
- Imitáció tükörképben
- Kánon az alsó kvintben
- Tánc kánonformában. A tánc – természetesen – magyar népi tánc.
- Dór hangsor
- Lassú tánc
- Frig hangsor
- Korál
- Szabad kánon
II. füzet
[szerkesztés]- Líd hangsor. Imitációs szólamvezetés.
- Staccato…
- …és legato
- Délszlávos. Kvintváltó dudabasszus kíséret felett hangzik a kiegyensúlyozott, derűs táncdallam, amely minden helyi színezete mellett feltűnés nélkül helyet foglalhatna egy Bach-féle kis tánctételben is. A növendék itt kap ízelítőt első alkalommal a visszatéréses háromtagú formából.
- Dallam kísérettel
- Kíséret tört hármasokkal. A darab két részében kíséret és dallam szólamai megcserélődnek.
- Magyaros. A darab két változatban adható elő: két zongorán vagy egy zongorán.
- Ellenmozgás – két zongorára. Az első zongora szólamában két kereszt (fisz, gisz!), a másodikéban négy kereszt az előjegyzés. Ez azonban nem jelent politonalitást, mivel az első zongora kis ambitusú dallamanyagában cisz és disz hangok amúgy sem fordulnak elő.
- Méditation Asz-mixolíd hangnemben
- Növekedés – fogyás. Az augmentáció és diminúció gyakorlati példái.
- Nagyvásár. Felső és alsó szólam azonos anyagú, ebből az anyagból azonban a darab első szakaszában és rövidített beféjezésében a basszus ostinatót, a szoprán tagolt frázisokat formál, a középrészben pedig imitációs szerkesztésű a két szólam.
- Mixolíd hangsor. A zenei anyagot Bartók az előző darabhoz hasonló módon rendezi el a két szólam között.
- Crescendo – diminuendo. A dinamikai fokozások – régi recept szerint – együtt járnak a dallam irányának módosulásaival. Vagyis: a felfelé törő dallam dinamikája is fokozódik, míg a csendesedő dallam szinte szükségszerűen irányul lefelé.
- Minuetto. E miniatűr forma aprócska középrésze után a visszatérés erősen variált.
- Ringás. A 6/8-os metrum csaknem valamennyi, két szólamban elképzelhető lehetőségét kimeríti.
- Egyszólamúság kézváltással
- Erdélyies. Mintegy az előbbi gyakorlat illusztrációja.
- Kromatika. A négysoros képlet A–A³–B–A szkémája népdal szerkezetet idéz. Némileg módosított, egyszerűbb változata a Zene II. tételét indító szakasznak.
- Triolák lid hangsorban. Két zongora egymásnak felelgető játéka.
- Tercelő dallam
- Hangsúlyok. Két, kánonban szerkesztett téma után ezek fordítása következik, szakaszonként változó hangnemben.
- Napkeleten. Bővített kvartokból és bővített szekundokból szerkesztett dallam, imitációban vezetett két szólamban.
- Dúr és moll. A két szólam egyidejűleg játszik a kétféle hangnemben.
- Kánon tartott hangokkal
- Pentaton dallam. Ostinato és többszólamúság korábban már kipróbált példája.
- Párhuzamos mozgás kis hatodhangközökben
- Zsongás. Bár a két szólam mozgástere alig haladja meg a váltóhang távolságot, e darab előadása mégis felettébb nehéz, mivel ritmikája olykor a két kéz teljes függetlenségét követeli meg, a szabályos mozgás pedig váratlan helyeken lép ki megszokott medréből.
- Vonal és pont. A többszólamú játék igényes tanulmánya. Két darabot foglal magába.
- Párbeszéd. A mindvégig párhuzamos kvinteket játszó kísérethez énekszólam is tartozik, amelynek gyakorlása (a zongoraszólammal egyidejűleg) már a modern szolfézsoktatás sokoldalú képzési körébe utalja ezt a darabot.
- Dallam elosztva. Dallam és kvinteket tercekkel váltó, akkordikus kíséret váltakozik a két kéz szólamában.
III. füzet
[szerkesztés]- Tercekhez egy harmadik szólam
- Magyar tánc alternatív egy-, illetve kétzongorás előadásra
- Akkordtanulmány. Az akkordok: hármashangzat mixtúrák, az egyszólamú dallam: népdalutánérzés. A darab két szimmetrikus szakaszában a két kéz felváltva szólaltatja meg e kétféle anyagot.
- Dallamhoz kettősfogások. Bitonális darab, amelynek mindkét szólama a basszus regiszterében játszik.
- Tercek
- Sárkánytánc. Négyszólamú letét, két-két orgonapont rögzítésű nyugvó hanggal és két mozgó szólammal. Ez utóbbiak egymásnak tükörképei.
- Kettős és hármasfogások. Szext- és szextakkordmixtúrák.
- Magyar párosító (Virág Erzsi az ágyát – Láttál-e már valaha). Első strófája fölött ostinato figurák szólnak; második strófája ellenpontozó kíséret felett hangzik; az utolsó versszakban a dallam alatt, a basszusban végigvonuló ostinato az első ostinato módosított képlete. Ugyanez énekszólammal is előadható (b/ változat).
- Triolák
- Háromszólamúság
- Gyakorlat. Csaknem végig unisono, a befejezés öt ütemében szimmetrikus ellenmozgás a két szólam között.
- Ötfokú hangsor
- Hommage à J. S. B. Kétszólamú E-dúr tétel.
- Hommage à R. Sch. Lépő nyolcadok és pontozott ritmusú szólam kettőse. Nem idézi Schumann stílusát!
- Bolyongás. Quasi imitáció a súlytalan ütemrészen belépő szólammal.
- Scherzo. Változó ütemek, szabálytalan ritmika, staccato-akkordok. A Tánc-szvit első tételének ritmikai arcéle rejtőzik e gyakorlatban.
- Dallam meg-megszakítva. Markáns, négy szólamban harmonizált nyolcadhangokból szerkesztett motívum és súlyosveretű unisono dallam váltakozásából szőtt tétel. A harmonizált képlet az I. vonósnégyes III. tételét idézi.
- Mulatság. Szinkópált, akkordikus elő-, köz- és utójáték jelképezi a mulatság zenekarának vonósait, a dallamot pedig valószínűleg furulya játssza.
- Tört akkordok. Rövid elő- és utójáték között csaknem mindvégig – váltott kezekkel játszandó – egyszólámú hangzatfelbontások hallhatók, 6/8-os ütemben.
- Két dúr pentachord. Bitonális szólamok.
- Változatok. Ideje beavatni a kezdő zongorázót a variáció műfajának titkaiba. A téma egyszerű népdalképlet, 2/4 ütemben. Az első variáció szomszédos hangok segítségével írja körül a dallamot. A második 3/4-es ütemben, nyugodtabb tempóban, Maggiore (egynevű dúr) hangnemben dolgozza fel a témát.
- Sípszó. Furulyakettős.
- Négyszólamúság. Archaizáló négyszólamú tétel.
- Oroszos. Négyszólamú tétel súrlódó szekundokkal, kitartott hangokkal, Modeszt Petrovics Muszorgszkijt idéző, súlyosléptű dallammal.
- Kromatikus invenció (1). Az első darab szabad kánonban…
- …a második zömében párhuzamos szólamokkal szerkesztett (Kromatikus invenció (1)).
- Négyszólamúság
- Hol volt, hol nem volt…
- Rókadal. Második változatához énekszólam is járul (Nincs a papnak gatyája, csak a reverendája).
- Zökkenők. Példa a kétszólamúság különféle módozataira.
IV. füzet
[szerkesztés]- Notturno
- Alátevés. Az unisono dallam harmadik és negyedik sora a Hegedűverseny II. tételében alkalmazott melodikának felel meg.
- Kézkeresztezés. A felső szólam előjegyzése: esz, az alsóé: fisz, gisz.
- Népdalféle. A két szólamban felváltva megjelenő dallam 5/8 és 3/8-os ütemekben szerkesztett.
- Szűkített ötödnyi távolság. A szűkített kvint enharmonikus megfelelője a bővített kvartnak (tritonus), amely Bartók zenei nyelvének egyik jellegzetes idiómája.
- Felhangok. A közismert akusztikai kísérlet alkalmazása: a bal kéz nem üti le, csak a billentyűkön lenyomja a harmadhangzatot, illetve a szeptimhangzatot, amely a jobb kéz erélyes leütései nyomán hosszan tovább szól, mint kitartott harmónia a dallam alatt.
- Moll és dúr
- Vándorlás egyik hangnemből a másikba. Az ilyen jellegű feladvány – dallamsoronként más hangnembe modulálás – Kodály szolfézs-tanításának közkeletű anyaga volt.
- Játék (két ötfokú hangsorral). A cím mindjárt hozzátehette volna: két hangnemben.
- Gyermekdal
- Dallam ködgomolyagban. Hangzatfürtök váltakoznak egyszólamú dallammal: az Éjszaka zenéjéből ismerős effektusok.
- Birkózás. Kitartott hangok hátteréből emelkedik ki a kis hangközökben mozgó, görcsös motívum a két szólam párhuzamos oktáváiban.
- Báli szigetén. Szekund–kvart építésű motívumok váltakozó, szimmetrikus és egyidejű megszólaltatása adja a darab egzotikus hangulatát.
- És összecsendülnek-pendülnek a hangok. Kétféle anyagból szerkesztett, egy akkordikus és egy melodikus anyagból. Előbbi kvintek és tercek váltakozásából szövődik, utóbbi kromatikus, szűk ambitusú dallam, amely először unisono, másodszor tükörfordításban jelenik meg.
- Intermezzo
- Változatok egy népdal fölött. A téma: a „Szeretnék szántani” című közismert gyermekdal, unisono hangzik fel. Az első variáció szext-mixtúrákban, kánonban szerkesztett; a második ugyanilyen szerkesztésben írja körül a dallamot; a harmadik már valódi jellemvariáció lassú tempóban, imitációs szerkesztésben, a dallam kromatikus elváltoztatásával; a gyors tempójú negyedik visszatér a szext-mixtúrák gyakorlatához, de a dallamnak csak témafejét tartja meg az eredeti képletből.
- Bolgár ritmus. 7/8-os ütemű ostinato felett szól a dallam.
- Téma és fordítása. A témának olyanféle transzformációit mutatja be, mint amelyre a Hegedűverseny első és harmadik tételében találni példát.
- Bolgár ritmus. 5/8-os ütemben pergő kromatikus mozgással szélesebb, nagyobb hangközökben lépdelő dallam kerül szembe.
- Nóta. Indulószerű bevezetés feszes léptű basszustémája az elő- és utójáték ahhoz a kötött dallamossághoz, amely előbb unisono, majd ellenpontozó szólamokban hangzik fel.
- Bourrée. A zeneirodalom legmagyarosabb bourréeja.
- Triokák 9/8-ban
- 3/4-es tánc. Menüett.
- Kvintakkordok azaz: hármashangzatok.
- Kétszólamú tanulmány
V. füzet
[szerkesztés]- Akkordok egyszerre és egymás ellen
- Staccato és legato. Két tanulmány a kezek egymástól független játékának elsajátítására.
- Staccato
- Csónakázás. „A két szólam más-más hangnem vizein evez.”
- Változó ütem. Javarészt homofon akkordok markáns arcélű tematikája, amely a kódában szinkópás lüktetéssé oldódik.
- Új-magyar népdal. „Erdő, erdő, de magos a teteje” kezdetű, új stílusú – kupolás építésű – népdal énekszólammal és variált kísérettel.
- Dobbantós tánc variációs feldolgozásban
- Váltakozó tercek
- Falusi tréfa
- Kvartok és kvart-akkordok tanulmánya
- Nagy másodhangközök egyszerre és törve. A bartóki dallamalkotás jellegzetes példája.
- Szinkópák
- Gyakorlatok kettősfogásban. Három tanulmány.
- Perpetuum mobile. A végtelenségig ismételhető, szekundok és tercek váltakozásából szőtt, nehéz technikai gyakorlat.
- Hangsorok egészhangokból
- Unisono. Kérdés-felelet váltakozása.
- Dudamuzsika. A Falusi tréfa rokona.
- Paprikajancsi. Mintha Claude Debussy Gyermekkuckójából került volna elő.
VI. füzet
[szerkesztés]- Szabad változatok. Nagy- és kisszekundok egyszerre és egymás után.
- Tükröződés. A középen kitartott hangok körül a két szélső szólam mozgása egymás tükörképe.
- Mese a kis légyről a bitonalitás jegyében
- Tört hangzatok váltakozva
- Kis másod- és nagy hetedhangközök. A bartóki „éjszakazenék” műfajához tartozik.
- Kromatikus invenció. Két kontrapunktikus darab.
- Ostinato. Allegro Barbaro típusú darab.
- Induló. Lényegében ez is ostinato technikára épült.
- Hat tánc bolgár ritmusban Harriet Cohennek ajánlott mű. Mint az a címből is kiderül, a táncok aszimmetrikus lüktetésükkel is kitűnnek az európai műzenén nevelkedett zenehallgató számára, például az első táncban a ritmusok 4+2+3-as csoportba vannak rendezve, egy ütemen belül:
- Hat tánc bolgár ritmusban (1) A darab első felén skálamenet-ostinato vonul végig, fölötte szenvedélyes táncdallam szól. A második részben megszűnik az ostinato, a kifejezés szabadabbá, kötetlenebbé válik, tetőzik a dallam kifejezése is. A kódaszerű befejezésben ismét felhangzik a skálamenet, ezúttal ellentétes – lefelé haladó – irányban, a jobb kéz erőteljes oktáváin.
- Hat tánc bolgár ritmusban (2) Ritmikus bevezetése ritornellként tér vissza a darab egyes szakaszai között. Az első részben a dallam szaggatott, a másodikban skálaszerű, kiegyenlített menetű. A bevezetés és a ritornellek ritmusképlete zárja le a művet.
- Hat tánc bolgár ritmusban (3) Kisterjedelmű dallam, 5/8-os ütemben. Akkordikus közjátékokkal váltakozik.
- Hat tánc bolgár ritmusban (4) Csodálatos, behízelgő dallama egyre színesebbé, gazdagabbá válik ritmikában és harmóniában. A miniatűr variációsorozat kódába torkollik.
- Hat tánc bolgár ritmusban (5) Szinkópák játéka, egymást hajszolva kergető akkordok és apró, szaggatott dallamok viharos tánca.
- Hat tánc bolgár ritmusban (6) Férfias, tömör hangzatok diadalmas finálé hangulata. A dallam a basszus lüktető ostinatója felett hangzik. A középrész kisambitusú skáladallama után az ostinato képletek megismétlődnek.
Források
[szerkesztés]- Pándi Marianne tanulmánya a fidelio.hu-n
- Lampert Vera: Bartók népdalfeldolgozásainak forrásjegyzéke: Magyar, szlovák, román, rutén, szerb és arab népdalok és táncok. Budapest: Zeneműkiadó. 1980. 148–149. o. ISBN 963 330 369 9