Zimony
Zimony (Земун / Zemun) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Körzet | Belgrád fővárosi | ||
Község | Zimony városi | ||
Alapítás éve | 1073 | ||
Irányítószám | 11080 | ||
Körzethívószám | +381 (0)11 | ||
Rendszám | BG | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 161 596 fő | ||
Népsűrűség | 996 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 82 m | ||
Terület | 153,56 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Zimony weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zimony témájú médiaállományokat. |
Zimony (szerbül Земун / Zemun, németül Semlin, latinul Taurunum) egykor önálló város, ma Belgrádhoz tartozó városrész Szerbiában. Korábban római kori település is volt a helyén és a trianoni békeszerződésig Szerém vármegyéhez tartozott.
Nevének eredete
[szerkesztés]Neve a délszláv zeml'ny (= földből való vár) szóból ered.
Fekvése
[szerkesztés]Belgrád központjától 5 km-re északnyugatra, a Duna jobb partján, a Szerémségben fekszik, közigazgatásilag a szerbiai főváros része. Hozzá tartozik a Nagy Hadi-sziget is.
Története
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/Zemun_mz.png/160px-Zemun_mz.png)
1073-ban Zemlen néven említik először. A római korban itt Taurunum nevű katonai település állott. A város felett állnak az egykori vár romjai. Középkori neve Zemlén. 1096-ban az átvonuló keresztesek foglalták el a várat, de Kálmán király leverte őket. 1152-ben rövid időre Mánuel bizánci serege foglalta el. 1164-ben III. István serege ostromolta, melynek során a várat védő IV. István 1165. április 11-én meghalt, ezért hívei átadták a várat III. Istvánnak. 1165-ben Mánuel bizánci serege foglalta el, de 1166-ban Dienes ispán visszafoglalta. 1167. június 18-án Mánuel bizánci császár serege a vár alatt verte meg Dienes ispán magyar seregét, de olyan nagy veszteségeket szenvedett, hogy kénytelen volt kivonulni az országból. 1180-ban III. Béla serege foglalta vissza.
1521. július 12-én elfoglalta a török. 1566. június 26-án ide járult János Zsigmond a szultán elé kézcsókra.
1842. szeptember 6-án ide menekült Obrenovics Mihály a zendülők elől. Várának udvarán állt az ezredévi emlékmű, hármas toronyszerű építményen kiterjesztett szárnyú hatalmas turulmadárral. A turulmadarat 1918-ban a bevonuló szerbek döntötték le.
Trianonig Szerém vármegyéhez tartozott.
Lakossága
[szerkesztés]1910-ben 17 131 lakosából 6559 német, 5653 szerb, 2200 horvát, 1999 magyar volt.
|
Lakossága a második világháború után rohamosan növekedni kezdett és etnikai összetétele teljesen megváltozott. A 2011-es népszámlálási adatok alapján lakóinak száma 168.170 fő. A település elvesztette korábbi meghatározó német, horvát és magyar népességét, Belgrád részeként döntően szerbek lakják jelentős roma kisebbség betelepülése mellett.
A népesség megoszlása nemzeti hovatartozás szerint:
- szerb – 147 810 (87,89%)
- cigány – 5559 (3,31%)
- horvát – 1411 (0,84%)
- jugoszláv – 995 (0,59%)
- montenegrói – 748 (0,44%), de él e városrészben még 205 magyar, 170 szlovák, 156 szlovén és 98 német is.
A szerb főváros többi kerületéhez képest Zimonyban feltűnően magas azok száma, akik nem kívántak nyilatkozni nemzeti hovatartozásukról (4821), akiket az „ismeretlen” (2213) és az „egyéb” (1544) nem specifikus kategóriába soroltak. Ez a jelenség főleg a többnemzetiségű területekre jellemző, ahol jelentős az asszimilálódott népesség száma, akiknek körében azonban még él a felmenők más nemzethez tartozásának tudata.
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt hunyt el – talán mérgezés következtében – 1165. április 11-én IV. István magyar király.
- Itt halt meg a nándorfehérvári táborban szerzett pestisben 1456. augusztus 11-én Hunyadi János kormányzó.
- Itt született és halt meg Jencs Ferenc, szerb nevén Franjo Jenč (Zimony, 1867. március 20. – Zimony, 1967. november 15.) híres építész, aki több mint 100 épületet tervezett és építésüket vezette, amelyek többsége Zimonyban található. Apja Jencs Ferenc kőművesmester, anyja Ebel Éva volt.
- Itt született Kondor Bernát (1903-ig Kohn) (Zimony, 1884. augusztus 27. – Budapest, 1942. május 29.) szocialista agitátor, nyomdász, a Magyarországi Tanácsköztársaság alatt a Forradalmi Kormányzótanács tagja.
- Itt született 1930-ban Gubik Mira az ötvenes-hatvanas évek népszerű énekes előadója volt Jugoszláviában.
Testvérváros
[szerkesztés]Galéria
[szerkesztés]-
Zimony vára (1789)
-
Zimony látképe
-
Belgrád látképe Zimonyból
-
A Duna Zimonynál
-
Dunai panoráma
-
Posta
-
Gárdos torony
-
19. században épült ház (építész: Jencs Ferenc)
-
19. században épült ház (építész: Jencs Ferenc)
-
1906–11 között épült ház (építész: Jencs Ferenc)
-
Lakótelep
-
Várának makettje a dinnyési Várparkban