Sausio 5
Išvaizda
Gru – Sausis – Vasario | ||||||
Pr | A | T | K | Pn | Š | S |
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
29 | 30 | 31 | ||||
2024 |
Sausio 5 yra 5-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių. Nuo šios dienos iki metų galo lieka 360 dienų (keliamaisiais metais – 361).
Informacija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Vardadieniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Bytautas – Edvardas – Emilijonas – Gaudenta – Gaudentas – Simas – Simonas – Telesforas – Tolminė – Vytautas – Vytautė
Šią dieną Lietuvoje
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Įvykiai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1919 – Raudonoji armija išstūmė lenkų legionierius iš Vilniaus krašto ir, perėmę valdžią, pradėjo formuoti Lietuvos-Baltarusijos Socialistinę Respubliką;
- 1935 – Kaune įsteigta Lietuvos Respublikos lietuvių kalbos ir literatūros mokytojų sąjunga;
- 1994:
- Kazys Lozoraitis paskirtas Lietuvos ambasadoriumi prie Maltos ordino;
- Lietuva pripažino Čekijos nepriklausomybę;
- 2002 – popiežius Jonas Paulius II naujuoju Telšių vyskupu paskyrė Lietuvos vyskupų konferencijos generalinį sekretorių vyskupą Joną Borutą.
Gimimo dienos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1880 m. – Bronius Kazys Balutis, Lietuvos diplomatas (m. 1967 m.).
- 1884 m. – Antanas Skeltys, kunigas, vienas pirmųjų saleziečių Lietuvoje (m. 1960 m.).
- 1885 m. – Teodoras Kučinskas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas, publicistas, teisės daktaras (m. 1966 m.).
- 1887 m. – Rufas Balčiūnas, vargonininkas ir chorvedys (m. 1984 m.).
- 1888 m. – Jonas Kriščiūnas, Lietuvos agronomas, bitininkas (m. 1973 m.).
- 1908 m. – Stasys Yla, Lietuvos kunigas, rašytojas, Lietuvos katalikų mokslų akademijos akademikas (m. 1983 m.).
- 1913 m. – Pranas Gailiūnas, Lietuvos kalbininkas, pedagogas, humanitarinių mokslų daktaras (m. 1977 m.).
- 1919 m. – Antanas Bunga, lietuvių kunigas, prelatas, lietuvių katalikų sielovados Vokietijoje vadovas (m. 2001 m.).
- 1921 m.:
- Antanas Vadopalas, agronomijos profesorius, habilituotas daktaras (m. 2005 m.).
- Vaclovas Rackevičius, vargonininkas, pedagogas ir choro dirigentas (m. 1973 m.).
- 1923 m. – Aharonas Amiras, žydų rašytojas, poetas, vertėjas (m. 2008 m.).
- 1929 m. – Edmundas Simanaitis, Lietuvos ir Jonavos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
- 1930 m. – Bronys Savukynas, lietuvių filologas, kalbininkas, vertėjas ir žurnalistas, ilgametis „Kultūros barų“ vyriausiasis redaktorius (1992–2008 m.). Vienas „Lietuvių vardų kilmės žodyno“ sudarytojų (m. 2008 m.).
- 1931 m.:
- Kazys Napaleonas Kitkauskas, Lietuvos architektas restauratorius, inžinierius statybininkas, kultūros ir visuomenės veikėjas, humanitarinių mokslų daktaras.
- Leonardas Sauka, Lietuvos tautosakininkas (m. 2022 m.).
- 1934 m.:
- Bronius Gražys, Lietuvos teatro aktorius, režisierius.
- Boleslovas Povilas Dačiulis, Lietuvos filologas, poetas, radijo žurnalistas, redaktorius (m. 2020 m.).
- 1936 m. – Jurgis Bučas, Lietuvos architektas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
- 1937 m.:
- Šliogeris Kajatonas, Lietuvos ir Telšių rajono kultūros, politinis bei visuomenės veikėjas.
- Vasilijus Jemeljanovas, Lietuvos spaudos, politinis bei visuomenės veikėjas.
- Vytautas Bareikis, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, karštųjų elektronų fliuktuacijų puslaidininkiuose bei jų dariniuose tyrimų mokyklos, pelniusios platų tarptautinį pripažinimą, kūrėjas ir vadovas (m. 1995 m.).
- 1942 m. – Vytautas Kindurys, Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras.
- 1945 m. – Marytė Morkūnienė, Lietuvos ir Trakų rajono politinė bei visuomenės veikėja.
- 1947 m. – Regimantas Midvikis, Lietuvos skulptorius.
- 1949 m. – Torkilas Ronne, Danijos pilietis, gyvenantis Švedijoje, verslininkas, Šiaulių miesto Garbės pilietis.
- 1952 m. – Petras Katauskas, Lietuvos fotografas.
- 1953 m. – Pranas Žiliukas, inžinierius, Kauno technologijos universiteto profesorius.
- 1954 m.:
- Kristina Jonušienė, Lietuvos ir Tauragės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
- Nijolė Požarskienė-Kuncaitytė, teisininkė, prokurorė, Klaipėdos politinė veikėja.
- 1955 m. – Algirdas Žebrauskas, architektas.
- 1958 m. – Rimantas Miknys, Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras, Lietuvos istorijos instituto direktorius.
- 1961 m. – Vilius Baldišis, Lietuvos bankininkas, politikas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
- 1963 m. – Dalia Drobnienė, Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
- 1965 m. – Gintarė Bukauskien��-Jakelaitytė, choro dirigentė, vargonininkė ir dainininkė.
- 1967 m.:
- Kęstutis Slavinskas, pedagogas, Lietuvos ir Biržų rajono politinis veikėjas.
- Ramūnas Cvirka, Lietuvos krepšinio žaidėjas ir treneris.
- 1983 m. – Gytis Sirutavičius, Lietuvos krepšininkas rungtyniaujantis Vengrijos Šalgotarjano „Wamsler SE“ komandoje.
- 1984 m. – Egidijus Majus, Lietuvos futbolininkas. Žaidžia centro gynėjo pozicijoje.
Mirtys
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1690 m. – Marcijonas Aleksandras Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) karinis ir politinis veikėjas, Aleksandro Oginskio sūnus (g. 1632 m.).
- 1920 m. – Motiejus Kaziliauskas, Lietuvos knygnešys, kunigas (g. 1843 m.).
- 1933 m. – Juliusas Klosas, lenkų architektas, Vilniaus (tuometinio Stepono Batoro) universiteto profesorius (g. 1881 m.).
- 1947 m. – Domininkas Keliauninkas, JAV lietuvių spaudos darbuotojas (g. 1866 m.).
- 1964 m. – Faustas Kirša, lietuvių poetas (g. 1891 m.).
- 1971 m. – Vladas Litefskis, Lietuvos biologas, pedagogas, gamtos mokslų daktaras (g. 1909 m.).
- 1977 m. – Jonas Kaupaitis, futbolo žaidėjas ir treneris (g. 1929 m.).
- 1983 m. – Kazimieras Lukša, Lietuvos ekonomistas (g. 1906 m.).
- 1987 m. – Rytas Babickas, matematikos inžinierius, smuikininkas ir chorvedys (g. 1930 m.).
- 1994 m. – Ona Bluzmienė-Vaškaitė, Lietuvos tautosakos pateikėja (g. 1905 m.).
- 1995 m. – Kazys Vitkus, lietuvių teatro ir kino aktorius, J. Miltinio mokinys, Panevėžio dramos teatro fotografas ir metraštininkas: rinko publikacijas apie Panevėžio dramos teatrą, fotografavo spektaklius (g. 1921 m.).
- 1999 m. – Dalia Zita Sabalienė, pedagogė, filologė, Šiaulių miesto visuomenės veikėja (g. 1939 m.).
- 2003 m. – Chackelis Kibarskis, Lietuvos gydytojas terapeutas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras (g. 1903 m.).
- 2005 m. – Jonas Meškelevičius, lietuvių skulptorius, gyvenęs ir kūręs Užupyje, Vilniuje (g. 1950 m.).
- 2009 m. – Gražutė Šlapelytė-Sirutienė, Lietuvos pedagogė, kalbininkė, JAV lietuvių visuomenės veikėja (g. 1909 m.).
Šią dieną pasaulyje
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Įvykiai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1896 – vokiečių fizikas Vilhelmas Rentgenas surengė pirmąją rentgeno spindulių demonstraciją;
- 1919 – Rozos Liuksemburg ir Karlo Lybknechto vadovaujami spartakistai Berlyne pamėgino paimti valdžią į savo rankas ir užgrobė kelis vyriausybinius pastatus;
- 1919 – įkurta Vokietijos darbininkų partija, vėliau tapusi nacistine nacionalsocialistų partija;
- 1925 – Vajomingo gubernatorės pareigas pradėjo eiti Neli Teilor Ros – pirmoji JAV valstijos gubernatorė moteris;
- 1933 – San Franciske prasidėjo vieno iš žymiausių pasaulyje tiltų – Aukso Vartų tilto – statyba;
- 1953 – Samuelio Beketo pjesės En attendant Godot („Godo belaukiant“) premjera Paryžiuje;
- 1964 – viešėdamas Šventojoje žemėje, popiežius Paulius VI Jeruzalėje susitiko su patriarchu Atenagoru I . Tai buvo pirmasis Romos katalikų ir Stačiatikių bažnyčių vadovų susitikimas nuo XV a.;
- 1968 – Čekoslovakijos komunistų partijos pirmuoju sekretoriumi tapo Aleksandras Dubčekas. Jis mėgino liberalizuoti šalį, sukurti čia „socializmą žmogišku veidu“, tačiau reformoms galą padarė sovietų vadovaujama Varšuvos pakto valstybių karinė invazija;
- 1972 – JAV prezidentas Ričardas Niksonas pasirašė potvarkį, kuriuo nurodė Nacionalinei aeronautikos ir kosminės erdvės tyrimo valdybai (NASA) pradėti rengtis žmogaus valdomų daugkartinio naudojimo erdvėlaivių kūrimui;
- 1973 – JAV prieš įlaipinant keleivius į lėktuvą, pradėtas jų tikrinimas elektroniniais metalo detektoriais;
- 1996 – atsistatydino Vakaruose gerbtas, tačiau daug priešų Rusijoje turėjęs Rusijos užsienio reikalų ministras Andrejus Kozyrevas;
- 2003 – po beveik savaitės kosminėje orbitoje į Žemę sėkmingai sugrįžo Kinijos ketvirtasis automatinis kosminis aparatas, kurio paleidimu ši valstybė ruošėsi pirmosios savo raketos su žmogumi startui.
Gimimo dienos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1425 m. – Henrikas IV, Astūrijos princas, nuo 1425 m. sausio 5 d. iki 1454 m. liepos 20 d. Kastilijos ir Leono karalius, valdė nuo 1454 m. liepos 20 d. iki mirties. Barselonos grafas nuo 1462 m. iki 1463 m. (m. 1474 m.).
- 1592 m. – Džahanšachas, 1628–1658 m. Indijos Didžiųjų Mogolų imperijos imperatorius (m. 1666 m.).
- 1767 m. – Žanas Baptistas Sėjus, prancūzų ekonomistas ir prekybininkas (m. 1832 m.).
- 1846 m. – Rudolf Christoph Eucken, vokiečių filosofas ir Nobelio literatūros premijos laureatas (m. 1926 m.).
- 1855 m. – Kingas Kempas Džiletas, amerikiečių išradėjas, pirmasis užpatentavęs skutimosi peiliukus (m. 1932 m.).
- 1874 m. – Joseph Erlanger, 1944 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas[1] (m. 1965 m.).
- 1876 m. – Konradas Adenaueris, vokiečių politikas, pirmasis Vokietijos Federacinės Respublikos kancleris, Kelno meras (m. 1967 m.).
- 1897 m. – Filipas Džesapas, amerikiečių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, Kolumbijos universiteto profesorius, diplomatas, Tarptautinio Teisingumo Teismo (ICJ) teisėjas (1961–1970) (m. 1986 m.).
- 1921 m. – Frydrichas Diurenmatas, žymus šveicarų dramaturgas, publicistas, dailininkas ekspresionistas. Rašė vokiečių kalba (m. 1990 m.).
- 1928 m. – Volteris Mondeilas, Jungtinių Amerikos Valstijų politikas, 1977–1981 metais, vadovaujant Džimiui Karteriui, ėjęs 42-ojo JAV viceprezidento pareigas (m. 2021 m.).
- 1931 m. – Robertas Diuvalis, amerikiečių aktorius, Oskarų premijos laureatas.
- 1932 m.:
- Raisa Gorbačiova, tarybinė ir rusų visuomenės veikėja, buvusio TSRS prezidento M. Gorbačiovo žmona (m. 1999 m.).
- Umberto Eko, italų kalbotyrininkas, rašytojas, filosofas.
- 1938 m. – Jonas Karolis I, Ispanijos karalius nuo 1975 iki 2014 m.
- 1941 m. – Hajao Mijadzakis, įžymus daugybės animacinių pilnametražių filmų režisierius, vienas iš animacijos studijos Studio Ghibli įkūrėjų.
- 1944 m. – Rutger Hauer, vienas žinomiausių Nyderlandų kino aktorių (m. 2019 m.).
- 1950 m. – Kšyštofas Vielickis, lenkų alpinistas. Jis yra penktasis žmogus įkopęs į visas keturiolika aukštesnių nei 8000 m pasaulio viršūnių. Vielickis taip pat tapo pirmuoju žmogumi žiemą įkopusiu į Everestą (1980 m. vasario 17 d.), Kančendžangą (1986 m. sausio 11 d.) bei Lotsę (1988 m. gruodžio 31 d.).
- 1953 m. – George John Tenet, amerikiečių saugumo tarnautojas, buvęs CIA direktorius.
- 1956 m. – Frankas Valteris Šteinmajeris, vokiečių teisininkas, politikas, Vokietijos užsienio reikalų ministras, Bundestago narys.
- 1966 m. – Hektoras Valteris Baldasi, tarptautinės kategorijos futbolo arbitras iš Argentinos. Teisėjo karjerą 1998 m. pradėjo Argentinos Primera divizione, o nuo 2000 m. pradėjo teisėjauti tarptautinėse varžybose.
- 1968 m. – Peter René Baumann, šveicarų muzikos atlikėjas, dainų autorius, muzikos prodiuseris.
- 1969 m. – Marilyn Manson, dainininkas, žinomas dėl savo ekstravagantiško stiliaus.
- 1970 m. – Vladimiras Genadijevičius Čiaginas, autosporto lenktynininkas iš Rusijos. Čiaginas penkis kartus yra laimėjęs Dakaro ralį sunkvežimių kategorijoje. Šis jo rezultatas yra antras ralio istorijoje po čeko Karelo Lopraiso.
- 1972 m. – Sakis Rouvas, graikų dainininkas, dainų kūrėjas, modelis ir aktorius. Išgarsėjo du kartus Graikijai atstovavęs Eurovizijoje ir 2006 m. pats vedęs konkursą.
- 1982 m.:
- Jaroslav Plašil, futbolininkas, Čekijos rinktinės ir CA Osasuna klubo saugas.
- Sabrina Garciarena, Argentinos aktorė ir modelis.
- 1987 m. – Kristin Elizabeth Cavallari, vienas iš MTV Laguna Beach: The Real Orange County vedėjų[2].
- 1989 m. – Krištianas Nemetas, vengrų futbolininkas žaidžiantis Liverpool FC komandoje.
Mirtys
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- 1066 m. – Eduardas Išpažinėjas, Anglijos karalius nuo 1042 metų. 1161 m. jis buvo paskelbtas šventuoju[3] (g. 1002 m.).
- 1489 m. – Martynas Vethauzenas, VOkiečių ordino karinis ir valstybės veikėjas, Vokiečių ordino magistras (g. 1435 m.).
- 1589 m. – Kotryna Mediči, 1547–1559 m. Prancūzijos karalienė (g. 1519 m.).
- 1762 m. – Jelizaveta Romanova, Rusijos imperatorė 1741–1762 m (g. 1709 m.).
- 1933 m. – Kelvinas Kūlidžas, trisdešimtasis JAV prezidentas, valdęs nuo 1923 iki 1929 m (g. 1872 m.).
- 1970 m. – Maksas Bornas, vokiečių fizikas ir matematikas, 1954 m. Nobelio fizikos premijos laureatas (g. 1882 m.).
- 1981 m. – Harold Clayton Urey, JAV chemikas, 1934 m. Nobelio chemijos premijos laureatas[4] (g. 1893 m.).
- 1986 m. – Ilmari Salminenas, suomių ilgų nuotolių bėgikas, olimpinis ir Europos čempionas, pasaulio rekordininkas (g. 1902 m.).
- 1988 m. – Pitas Maravičius, profesionalus amerikiečių krepšininkas, laikomas vienu iš geriausių ir taikliausių krepšininkų NBA istorijoje (g. 1947 m.).
- 1998 m. – Salvatore Phillip „Sonny“ Bono, amerikiečių įrašų prodiuseris, dainininkas, aktorius ir politikas, kurio karjera truko daugiau nei tris dešimtmečius (g. 1935 m.).
- 2009 m. – Adolf Merckle, vokiečių verslininkas, investuotojas, teisininkas, vienas turtingiausių Vokietijos žmonių (2006 m. įtrauktas į Turtingiausių Vokietijos žmonių sąraše užėmė 3 vietą; Forbes sąraše – 65 vietą) (g. 1934 m.).
- 2014 m. – Eusébio, laikomas geriausiu visų laikų Portugalijos futbolininku, jis taip patenka ir tarp geriausių visų laikų pasaulio futbolininkų, jo vedama Portugalijos komanda iškovojo didžiausią pergalę Pasaulio čempionatų istorijoje – užėmė trečiąją vietą. Eusebio žaidė puolėjo pozicijoje (g. 1942 m.).
Šaltiniai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Istorijos dūžiai pagal VLE iš lrytas.lt. Archyvuota kopija 2022-01-05 iš Wayback Machine projekto.