Gauja
- Šis raksts ir par upi. Par citām jēdziena Gauja nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
Gauja | |
---|---|
Nosaukums citas valsts teritorijā: | |
![]() |
igauņu: Koiva jõgi |
Gauja pie Ērgļu (Ērģeļu) klintīm
| |
Izteka | no Alauksta ezera vai Elkas kalnā |
Nosaukums augštecē | Gaujiņa |
Ieteka | Rīgas līcis 57°09′30″N 24°15′48″E / 57.15833°N 24.26333°EKoordinātas: 57°09′30″N 24°15′48″E / 57.15833°N 24.26333°E |
Baseina valstis | ![]() ![]() |
Garums | 452[1] km |
Kritums | 234 m |
Vidējā caurtece | 71 m³/s |
Gada notece | 2,24 km³ |
Baseina platība | 9800 km² |
Galvenās pietekas | Tirza, Mustjegi, Brasla, Amata |
![]() |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Koiva_j%C3%B5gi_Valgla_-_Gauja_Sateces_baseins.svg/220px-Koiva_j%C3%B5gi_Valgla_-_Gauja_Sateces_baseins.svg.png)
Gauja (igauņu: Koiva jõgi)[2] ir Latvijas garākā upe, kas tek tikai pa Latvijas teritoriju. Vidustecē robežupe ar Igauniju. Garums — 452 km, kritums — 234 m. Gauja sākas Vidzemes augstienē, taču par precīzu izteku pastāv atšķirīgi viedokļi: vai nu Cēsu novadā, Elkas kalnā, vai arī no Alauksta ezera. Ietek Baltijas jūras Rīgas līcī pie Carnikavas.
Nosaukums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Augusts Bīlenšteins pirmais izteica domu, ka Gaujas nosaukums latviešu valodā cēlies no līvu valodas keùv vai igauņu: kõiv, kas nozīmē "bērzs", t.i. "Bērzu upe". Vikingi, vēlāk arī vācieši Gauju pārdēvēja par Aa, kas nozīmē — "ūdens, upe". Lai atšķirtu no Lielupes, vācu valodā iegājās nosaukums Livländische Aa (Vidzemes upe), vai Treider Aa (Turaidas upe).
Izteka un augštece
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Par Gaujas izteku pastāv atšķirīgi viedokļi. Vienā versijā Gauja sākas no Alauksta ezera, kaut arī tās izteka Gaujiņa Alauksta ezera ūdens līmeņa pazemināšanas dēļ 19. gadsimtā ir kļuvusi seklāka, tomēr turpina tecēt un uzskatāma par Gaujas izteku.[nepieciešama atsauce] Pastāv cits plaši izplatīts uzskats, ka Gauja iztek no Ežupītes jeb Ārnītes, kas sākas Elkas kalna pakājē, tomēr tam trūkst uzskatāmu pierādījumu un šis upītes uzskatāmas par Gaujiņas kreisā krasta pietekām.[nepieciešama atsauce]
Gaujas augšteces posms lejpus Zobola ezera tiek dažādos avotos saukts par Ārnīti, Mierupīti, Staņaudu upīti, Zobola upīti. Nosaukumu Gauja parasti lieto sākot ar vietu, kur Gaujiņai pietek mazās upītes.
Gauja augštecē tek caur Lodes-Taurenes ezervirkni un uzņem to ūdeņus, kā arī ūdeņus no pirmās lielākās pietekas Pīslas.
Vidustece un lejtece
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gauja plašā lokā apliec Vidzemes augstieni. Pie Cēsīm, Līgatnes un Siguldas Gauja tek iespaidīgā senlejā, šeit tās krastos ir krāšņi smilšakmens atsegumi ar alām. Lejtecē Gaujas gultne ir smilšaina, raksturīgas sēres, strauji līkumi un nobrukuši krasti.
Gaujas grīva ir putnu vērošanai piemērota vieta.[3]
Kreisā krasta pietekas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Labā krasta pietekas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
|
Dienvidamerikas Gauja
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Venecuēlas latvietis Aleksandrs Laime par Gauju nosauca Kerepas upi, kas izveidojas no pasaulē augstākā Anhela (Eindžela) ūdenskrituma. Viņš bija pirmais eiropietis, kurš sasniedza šo ūdenskritumu.[4]
Galerija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]-
Jūlijs Feders "Gaujas leja" (19. gs. glezna)
-
Gauja pie Gaujienas
-
Gauja pie Valmieras
-
Gauja pie Cēsīm
-
Gauja pie Siguldas
Skatīt arī
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Ja par Gaujas sākumu uzskata izteku no Alauksta, upes garums ir apmēram 437 km. Skat.: Zaķis, Juris. Pie Gaujas iztekām. Vītola izdevniecība. Gulbene. 2018. ISBN 9789934554124
- ↑ «Informācija par objektu: Gauja». LĢIA vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Skatīts: 2016. gada 24. augustā.
- ↑ «Sezonas un putni.». Latvijas Putnu fonda valdes priekšsēdētājs Kaspars Funts. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 6. maijā. Skatīts: 2014. gada 16. decembrī.
- ↑ Kontrastu paradīze bez izpušķojumiem[novecojusi saite] "Kurzemes Vārds"
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- filma "Gauja" (1934)
- Gaujas upju baseina apgabala robežu apraksts Arhivēts 2005. gada 19. decembrī, Wayback Machine vietnē. Ministru Kabineta noteikumi
- Gaujas apraksts Copeslapa.lv
![]() | Šis ar Latvijas ģeogrāfiju saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|
- Nepabeigti raksti par Latvijas ģeogrāfiju
- Rīgas līča piekrastes upes
- Gaujas—Daugavas ūdensceļš
- Gaujas baseina upes
- Gauja
- Latvijas upes
- Vidzeme
- Ādažu novada upes
- Cēsu novada upes
- Gulbenes novada upes
- Saulkrastu novada upes
- Siguldas novada upes
- Smiltenes novada upes
- Valkas novada upes
- Valmieras novada upes
- Valmieras upes
- Igaunijas upes
- Brenguļu pagasts