Merkenavn
Kildeløs: Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. (10. okt. 2015) |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Coca-Cola_bottle_cap.svg/250px-Coca-Cola_bottle_cap.svg.png)
Et merkenavn, iblant bare merke eller modell (på engelsk brand), er et navn, logo, slagord eller designuttrykk som skiller et produkt eller tjeneste fra konkurrenter. Merker brukes av virksomheter i markedsføring og reklame. Opprinnelsen til begrepet, det engelske branding, er hentet fra brennmerking av kveg som var nødvendig for å identifisere eieren av hvert enkelt dyr i en flokk.
Tilsvarende teknikker for identifisering brukes også i ikke-kommersielle sammenhenger. På 1950-tallet ble fredsmerket designet for motstandere av atomvåpen, og på 1990-tallet ble en rosa sløyfe tatt i bruk for å skape oppmerksomhet om brystkreft blant kvinner.
Merker i markedsføring
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/McDonald%27s_Golden_Arches.svg/250px-McDonald%27s_Golden_Arches.svg.png)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Bulgari_logo.svg/250px-Bulgari_logo.svg.png)
Utdypende artikkel: Merkevarebygging
Merkevarebygging bygger i stor grad på generelle teorier hentet fra kognitiv og sosial psykologi, økonomi og til en viss grad antropologi og sosiologi. De ledende merkevareforskerne i verden er for det meste psykologer og publiserer sine studier i journaler innen forskning på forbrukeratferd og markedsføring.
Merkevarebygging, også kalt (engelsk) branding, er en svært viktig del av virksomhetenes markedsføring. Sterke, etablerte merkevarer gir virksomhetene mange fordeler. Noen av disse fordelene er økt gjenkjøpsfrekvens, høyere prismargin, motstandsdyktighet mot angrep fra nye merker i kategorien og muligheter for attraktive vekstmuligheter gjennom merkeutvidelser, merkeallianser og lisensiater.
Merkenavnet kan utvikles til en symbolsk personifisering eller legemliggjøring av all informasjon knyttet til produktet, og bidrar til å danne assosiasjoner og forventninger rundt det i kundenes bevissthet. Et merkenavn består gjerne av en logo, skriftsnitt, fargeplan, symboler og lyd, som utvikles for å representere egenskaper, fordeler, verdier, ideer og sågar personlighet. Ofte er merkenavnet et registrert varemerke.
Et kjent eksempel er brusen Coca-Cola som for mange representerer noe amerikansk og ungdommelig, og ikke bare er en tørsteslukker.
I de senere år har merkevareledelse og det nært beslektete begrepet omdømmeledelse fått stor fokus i næringslivet.
Norske forskere på merkevareledelse er primært knyttet til Norges Handelshøyskole, Handelshøyskolen BI og Høyskolen Kristiania, og disse skolene tilbyr også flere kurs i merkevareledelse.
I 2007 kom den første norske læreboken i merkevareledelse; «Merkevareledelse på norsk» (Samuelsen, Peretz og Olsen) på Cappelen Akademiske forlag.
«Branding» kommer forøvrig egentlig fra et norrønt uttrykk : brandr (der d er stemt lyd) som betyr bumerke. Ordet ble brukt blant annet på utskjæringer på vikingskip. I Valdres ses ennå slike utskjæringer i takgavler på låver som viser gårdens identitetsmerke.