Hærverk
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Lecvandalismsanctuarydoor.jpg/250px-Lecvandalismsanctuarydoor.jpg)
Hærverk, også kalt vandalisme eller skadeverk, er tilsiktet og tidvis omfattende ødeleggelse på noens eiendom.
Det meste av hærverk dreier seg om vilkårlige ødeleggelser, tilsynelatende uten hensikt eller vinning for den eller dem som utfører det. Likevel finnes det eksempler på motivert hærverk:
- Politisk motivert hærverk, rettet mot lokalene til politiske partier, organisasjoner, o.l.
- Trakasserende hærverk, med den hensikt å sjikanere eller true enkeltpersoner eller bedrifter
- Forsikringssvindel, der forsikringstaker selv utfører, eller sørger for å få utført hærverk mot egen eiendom, for så å kreve erstatning
Knusing av vindusruter, ramponering av telefonkiosk, skyting på trafikkskilt, velting av gravstøtter og oppskjæring av busseter er eksempler på hærverk.
Graffiti (spesielt tagging) på andres eiendom hvor disse ikke har gitt tillatelse til dette, regnes som regel også som hærverk.
Etymologi
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Heinrich_Leutemann%2C_Pl%C3%BCnderung_Roms_durch_die_Vandalen_%28c._1860%E2%80%931880%29.jpg/250px-Heinrich_Leutemann%2C_Pl%C3%BCnderung_Roms_durch_die_Vandalen_%28c._1860%E2%80%931880%29.jpg)
Begrepet vandalisme kommer av det germanske folket vandalene, som ble ansett som et usedvanlig destruktivt folk etter at de ødela Roma i 455.[1] I opplysningstiden ble Roma idealisert og vandalene og goterne fikk skylden for ødeleggelsen. Det finnes likevel ingen bevis for at vandalene var mer destruktive enn andre folkegrupper på den tiden.
Hærverk består av ordene hær (armé) og verk (gjerning), og viser til de ødeleggelser krigshandlinger påfører sivil eiendom, for eksempel Den brente jords taktikk. Siden begge disse begrepene er misvisende i dagens forståelse av ordene, brukes det relativt nylagde begrepet skadeverk i straffeloven og andre juridiske sammenhenger. «Hærverk» er likevel det mest brukte begrepet i dagligtale og til dels også i pressen.
Konsekvenser
[rediger | rediger kilde]Hærverk anses som et samfunnsproblem. Riktignok resulterer mesteparten av umotivert hærverk i mindre eller moderate skader og er sjelden til umiddelbar fare for andre. På den annen side representerer ødeleggelsene betydelige kostnader for eiendommenes eiere og/eller disses forsikringsselskaper. Størstedelen av alt hærverk utføres på offentlig eiendom (tilhørende stat eller kommune) og kostnadene for utbedring av disse skadene må i realiteten dekkes av skattebetalernes penger. Hvis det ikke finnes midler til å utbedre skadene, må den ødelagte eiendommen/gjenstanden rives, fjernes, sperres av eller bli stående uutbedret. Områder preget av hærverk som ikke er utbedret gir fort et forslummet preg.
De fleste som utfører hærverk blir aldri tatt, ettersom etterforskning av denne typen kriminalitet ofte ikke blir prioritert; ikke sjelden er dessuten gjerningspersonene mindreårige. Det finnes mange eksempler på tunge yrkeskriminelle som startet sine løpebaner med hærverk i barndommen.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Merrill & Miles 2010, s. 9–10