Biblioteca din Alexandria
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
Biblioteca din Alexandria | |
![]() гравюра, 19 ст. | |
Clădire | |
---|---|
Oraș | Alexandria ![]() ![]() |
Țară | Egipt ![]() |
Coordonate | 31°12′32″N 29°54′33″E / 31.208889°N 29.909167°E |
Construcție | |
Modifică date / text ![]() |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8b/Alexandria_Library_Inscription.jpg/220px-Alexandria_Library_Inscription.jpg)
Biblioteca din Alexandria a fost cea mai renumită bibliotecă a antichității. Situată în Alexandria, adevărată metropolă a civilizației greco-romane din Egiptul antic, conținea peste 900.000 de pergamente.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/64/Ancientlibraryalex.jpg/220px-Ancientlibraryalex.jpg)
Întemeierea și evoluția
[modificare | modificare sursă]Întemeiat în jurul lui 332 î.Hr. de Alexandru cel Mare, orașul Alexandria s-a dezvoltat în continuare și în vremea lui Ptolemeu I. Acesta din urmă a construit, în 288 î.Hr., un muzeu (palat al muzelor), care găzduia o universitate, o academie și o bibliotecă. La început mărimea bibliotecii se ridica la 400.000 de volume (papirusuri), ca pe timpul lui Cezar să ajungă la 700.000.
Distrugerea bibliotecii
[modificare | modificare sursă]Sunt patru variante care încearcă să explice dispariția celei mai mari biblioteci a antichității:
- războiul civil dintre Cezar și Pompei (48 î.Hr.)
- conflictele pentru putere dintre păgâni și creștini (250 - 350)
- decretul lui Theodosius din 391
- cucerirea arabă din jurul anului 650
Actualmente doar doua dintre ele au însă susținerea cercetătorilor. Distrugerea parțială a bibliotecii este atribuită perioadei din timpul războiului civil de la sfârșitul sec. III AD, iar o aripă a bibliotecii a fost distrusă de creștini în anul 391 AD, în urma edictului dat în acel an de către împăratul Theodosius prin care religiile păgâne erau scoase în afara legii.
Actuala bibliotecă
[modificare | modificare sursă]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Egypt.Alexandria.BibliothecaAlexandrina.01.jpg/225px-Egypt.Alexandria.BibliothecaAlexandrina.01.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Alexandia_2122995.jpg/225px-Alexandia_2122995.jpg)
Noua Bibliotecă din Alexandria (Bibliotheca Alexandrina) are ca deziderat renașterea spiritului savant al deschiderii specifice celei originale. Este mai mult decât o simplă bibliotecă deoarece conține:
- biblioteca, cu milioane de cărți;
- o arhivă conectată la Internet;
- șase biblioteci specializate:
- artă și materiale multimedia și audiovizuale
- copii
- tineret
- formate micro
- cărți rare și de colecție
- trei muzee
- antichități
- manuscrise
- istoria științei
- un planetariu
- un exploratoriu
- culturama, o panoramă culturală expusă pe nouă ecrane. Câștigătoare a mai multe premii, reprezintă în primul rând o expunere a moștenirii culturale a Egiptului în urma a peste 5.000 de ani de istorie.
- VISTA (The Virtual Immersive Science and Technology Applications System)
- Șapte centre de cercetare academică
- Nouă expoziții permanente
- Patru galerii de artă
- Un centru de conferințe
- Un forum de dialog
Noua Bibliotecă mai găzduiește și un număr mare de instituții ca:
- Academia Bibliotheca Alexandrinae
- Societatea Arabă pentru Etica Științei și Tehnologiei
- Fundația Anna Lindh pentru dialog intercultural
- Institutul de Studii pentru Pace al Mișcării Suzanne Mubarak
- Proiectul de Cercetare Medicală
- Centrul Jean-Rene Dupuy pentru Lege și Dezvoltare
- Biroul Regional Arab al Academiei de Științe pentru Dezvoltare Mondială
- Biroul Regional al Federației Internaționale a Asociațiilor Bibliotecilor
- Secretariatul Comisiilor Naționale Arabe ale UNESCO
- Rețeaua Orientului Mijlociu și Nord-Africană pentru Economia Protecției Mediului
Legături externe
[modificare | modificare sursă]- en Bibliotheca Alexandrina Arhivat în , la Wayback Machine., website-ul noii biblioteci.
- en Ellen N. Brundige: The Library of Alexandria.
- en James Hannam: The Mysterious Fate of the Great Library of Alexandria.
- en Kenneth Humphreys: Murder of Hypatia, End of Classic Scholarship in Egypt Arhivat în , la Wayback Machine..