Śniardwy
Śniardwy | |
---|---|
![]() Pogled na jezero | |
Lokacija | |
Položaj | Mazurska jezera |
Države | ![]() |
Koordinate | |
Hidrografija | |
Vrsta | Glacijalno jezero |
Površina | 113.8[1] km² |
Volumen | 0.65[1] km³ |
Aps. visina | 117 m |
Dužina | 22.1 km |
Širina | 13.4 km |
Dubina | 23.4[1] m |
Hidrologija | |
Pritoke | Mikolajsko i ostala jezera[1] |
Odljev | Jeglinski kanal, rijeka Wyszka |
Śniardwy (njemački: Spirdingsee) je svojom površinom od 113.8 km²[1], najveće jezero u Poljskoj, koje se nalazi na sjeveroistoku zemlje u Varminsko-mazurskom vojvodstvu u Regiji Mazurska jezera.[2]
Otok ima formu trokuta, dugog 22 i širokog 13.4 km, pa ga zbog veličine zovu Mazursko more, ali kako je relativno plitak (prosječno 5.8 m) sa vrlo neravnim dnom (ponekad ima samo 20 cm, jako je opasan za plovidbu, naročito za jakih vjetrova, kad valovi mogu biti visoki i do 2 m.[2]
Jezero prima vode od ostalih Mazurskih jezera sa površine od oko 2.400 km², odnosno sa dvije trećine sliva Mazurskih jezera, u kom se nalazi oko 10% svih poljskih jezera. Vode mu otiču sa juga, ponajviše Jeglinskim kanalom i rijekom Wyszka, pa nadalje rijekom Pisa, sve do Viste.[1]
To glacijalno jezero nastalo je za posljednje glacijacije prije otprilike 12 000 godina, kao rezultat otapanja velikog glečera, što se vidi po morenskim brdima i ispranim ravnicama na čijim supstratima dominira pijesak, šljunak i glina.[1]
Jezero se ledi od decembra do aprila.[1]
Obale su mu vrlo niske i razvedene (91.3 km) brojnim uvalama.[1] Na jezeru se nalazi 8 otoka ukupne površine 38 hektara.[2]
Mazurska jezera su jedna od najvažnijih poljskih turističkih destinacija, a jezero Śniardwy je glavni punkt za jedriličare i kupače.[1] Oko jezera postoji biciklistička staza duga 95 km.[2]
Na okolnim brdima i po otocima nalaze se ostatci staropruskih naselja, a na otoku Czarci i ruševine utvrde. Nakon poraza u Sedmogodišnji rat, pruski kralj Fridrik Veliki podigao je utvrdu koju su 1787. prvo načeli valovi i tornado, a nakon tog 1787. uragan pa se više nije mogla koristiti, nakon tog je srušena 1796.