Uroš Lajovic
Uroš Lajovic | |
---|---|
Rojstvo | 4. julij 1944 (80 let) Ljubljana |
Državljanstvo | ![]() ![]() |
Poklic | dirigent, univerzitetni učitelj |
Uroš Lajovic, slovenski dirigent, * 4. julij 1944, Ljubljana.
Življenjepis
[uredi | uredi kodo]Uroš Lajovic se je rodil 4. julija 1944 v Ljubljani. Svojo glasbeno pot je po študiju kompozicije pri prof. Matiji Bravničarju in dirigiranja pri prof. Danilu Švari na Akademiji za glasbo v Ljubljani nadaljeval v letih 1969-70 z izpopolnjevanji na Mozarteumu v Salzburgu pri prof. Brunu Maderni ter na dunajski Visoki šoli za glasbeno in scensko umetnost, ki jo je pod mentorstvom prof. Hansa Swarowskyja z odliko zaključil leta 1971.[1][2] Dirigentsko kariero je pričel v svojem rojstnem mestu – najprej kot asistent dirigent, nato pa kot stalni dirigent Slovenske filharmonije. Med 1974 in 1976 je bil vodja Komornega orkestra RTV Ljubljana, pozneje pa tudi šef dirigent orkestra Zagrebških simfonikov (1979-81). V letu 1988 je ustanovil komorni ansambel Slovenicum, ki je deloval do leta 2001 in žel mednarodne uspehe. Prav tako vse od konca 80-ih poučuje dirigiranje na Visoki šoli za glasbeno in scensko umetnost na Dunaju, kjer je 1991 nastopil redno profesuro.[3] Med letoma 2001 in 2006 je bil glavni dirigent Beograjske filharmonije; od 2009 pa poučuje dirigiranje tudi na Zagrebški glasbeni akademiji.[1][4]
Sodelovanje z orkestri
[uredi | uredi kodo]Prof. Lajovic je z orkestrom prvič nastopil 24.10.1965. Od tedaj je dirigiral tako mednarodno priznanim solistom kot orkestrom in zborom. Njegova koncertna zgodovina do sedaj beleži že več kot 1300 nastopov v Sloveniji in tujini; svoj pečat pa je pustil tudi na kar 90 opernih predstavah. Tako je s skoraj 70 orkestri gostoval že po vsej Evropi, Rusiji, Turčiji, ZDA, Koreji, na Kitajskem, na Tajvanu ter nazadnje v Kolumbiji. Hkrati je pobudnik za nastanek mnogih slovenskih skladb in njihov njihov krstni dirigent. Za svoje delo je zato prejel več mednarodnih priznanj.[1]
Komorni orkester Slovenicum
[uredi | uredi kodo]Komorni orkester Slovenicum je leta 1989 ustanovil Uroš Lajovic, ki je bil vse do zaključka delovanja v letu 2001, tudi njegov dirigent in umetniški vodja. Orkester je večinoma izvajal dela iz 18. stoletja, hkrati pa veliko težo namenil tudi delom slovenskih skladateljev. Vse od svojih začetkov so veljali za vrhunsko zasedbo, zato so bili v Slovenicumu zbrani le najboljši glasbeniki iz vodilnih slovenskih orkestrov, med drugim iz Slovenske filharmonije, Simfoničnega orkestra RTV Slovenija in Orkestra Opere Ljubljana. Svojo prvo sezono so pričeli z deli Mozarta in Haydna, kar jim je prineslo mednarodno slavo in številne nastope tako doma kot drugod po svetu. Hkrati je to prineslo tudi pričetek mnogih plodnih sodelovanj s priznanimi domačimi in tujimi glasbeniki. Slovenicum velja za renomirano, mednarodno priznano zasedbo, ki si je, poleg bogate koncertne zgodovine, mesto v slovenski klasični glasbi zagotovilo tudi s številnimi radijskimi, studijskimi in koncertnimi posnetki.
Bibliografija
[uredi | uredi kodo]- Uroš Lajovic: Beethoven – Die Bedeutung der semantischen Zeichen in seinen Symphonien, Dunaj: Hollitzer, 2022. ISBN 978-3-99094-031-0[5]
Nagrade in priznanja
[uredi | uredi kodo]- 1967 – Prešernova nagrada UL za kompozicijo, Ljubljana
- 1969 – Prešernova nagrada UL za dirigenta, Ljubljana
- 1971 – nagrada Abgangspreis, Akademija za glasbo Dunaj
- 1976 – 2. nagrada Guido Cantelli, La Scala, Milano
- 1981 – nagrada Prešernovega sklada za izvedbo Mahlerjeve 1. simfonije, Ljubljana[6]
- 2006 – medalja Beli Angel, Beograd[7]
- 2008 – nagrada mesta Ljubljana za kulturo, Ljubljana[8]
- 2013 – Častni križ republike Avstrije za umetnost in znanost (nem. Österreichisches Ehrenkreuz für Wissenschaft und Kunst)
- 2023 – častni dirigent Beograjske filharmonije
Diplomirani študenti in študentke
[uredi | uredi kodo]- 1990 Stefanos TSIALIS Arhivirano 2016-03-04 na Wayback Machine., Grčija
- 1991 Vincent BORRITS, Francija
- 1992 Adriano MARTINOLLI, Italija
- 1992 Mario PASQUARIELLO, Italija
- 1992 Ottokar PROCHASKA, Avstrija
- 1994 Elmo COSENTINI Arhivirano 2020-10-27 na Wayback Machine., Avstrija
- 1994 Francois-Pierre DESCAMPS, Francija
- 1995 Luciano GOLINO, Italija
- 1995 Kyu-Jin CHO, Južna Koreja
- 1996 Alexis AGRAFIOTIS, Grčija
- 1997 Alexander KUKELKA, Avstrija
- 1997 Kyrill PETRENKO, Rusija
- 1998 Murat KODALLY, Turčija
- 1998 Jesus Lorenzo LOPEZ, Španija
- 1998 Vladimiros SIMEONIDIS, Grčija
- 1999 Marius BURKERT, Avstrija
- 1999 Stephan HÖLLWERTH Avstrija
- 2000 Hsiao-Lin LIAO*, Tajvan
- 2000 Henrik NANASI, Madžarska
- 2001 Kyrillo KARABITS, Ukraina
- 2001 Carlos Federico SEPULVEDA ARROYAVE, Kolumbija
- 2001 Dian TSCHOBANOV, Bolgarija
- 2003 Monika SZABO*, Madžarska
- 2003 Ching Min LU, Tajvan
- 2003 Alessandro Felice OROZCO ESTRADA, Kolumbija
- 2004 Marko HRIBERNIK, Slovenija
- 2004 Birgit SELHOFER*, Avstrija
- 2005 Enrico CALESSO, Italija
- 2005 KIM, Yong Gon, Severna Koreja
- 2005 Ri, Chol Ung, Severna Koreja
- 2005 Tobias von ARB, Švica
- 2006 Ho Song KIM, Severna Koreja
- 2006 Tae Ryong KIM, Severna Koreja
- 2006 Myong Il RI, Severna Koreja
- 2007 Alan BURIBAJEV, Kazahstan
- 2007 Myong Chol RI, Severna Koreja
- 2007 Pyong Ui RI, Severna Koreja
- 2007 Sun Chol SONG, Severna Koreja
- 2007 Ajtoni CZABA SZAKACZ, Madžarska
- 2008 Domeniko BRISKI, Hrvaška
- 2008 Hyeg Jae CHOI, Južna Koreja
- 2008 Miguel GARCIA CANAMERO, Španija
- 2008 Myong Gwon HO, Severna Koreja
- 2008 Chung Il KIM, Severna Koreja
- 2008 Mi Jung KIM*, Južna Koreja
- 2008 Chol Jin PANG, Severna Koreja
- 2008 Martin ZELLER, Nemčija
- 2009 Yen-Jia HUANG, Kitajska
- 2009 Alexander KRALL, Avstrija
- 2009 Yi Chen LIN*, Tajvan
- 2009 Tomohiro SEYAMA, Japonska
- 2010 Gabriele DONA, Italija
- 2010 Jin Ho MOON, Južna Koreja
- 2010 Tae Jung LEE, Južna Koreja
- 2010 John LIDFORS, Anglija
- 2011 Konstantin ILIJEVSKI, Bolgarija
- 2011 Angelo Juan ACOSTA, Kolumbija
- 2012 Konstantinos DIMINAKIS, Grčija
- 2012 Andris RASMANIS, Estonija
- 2012 Leonid BELJAJEV, Ukraina
(*)dirigentke
Glej tudi
[uredi | uredi kodo]Viri
[uredi | uredi kodo]- ↑ 1,0 1,1 1,2 Uroš Lajovic - uradna spletna stran. Pridobljeno dne 6.2.2015.
- ↑ Swarowsky, Hans: Wahrung der Gestalt, Dunaj: Universal Edition (UE 26240), 1979, str. 294. ISBN 3-7024-0138-5
- ↑ Universität für Musik und darstellende Kunst Wien / Institut für Musikleitung: Uros Lajovic. Pridobljeno dne 8.2.2015.(nemško)
- ↑ Muzička akademija Zagreb / III. odsjek za dirigiranje, udaraljke i harfu: Nastavnici. Pridobljeno 6.2.2015. (hrvaško)
- ↑ Hollitzer.at / Buch – Uroš Lajovic: BEETHOVEN. Pridobljeno 26. septembra 2022. (nemško) (angleško)
- ↑ Nagrade Prešernovega sklada 1962–2010. Pridobljeno 8.2.2015.
- ↑ arhiva.glas-javnosti.rs – Dirigentu Urošu Lajovicu uručen "Beli anđeo" Arhivirano 2015-02-11 na Wayback Machine.. Pridobljeno 8.2.2015. (srbsko)
- ↑ Ljubljana: Plaketa glavnega mesta Ljubljane Arhivirano 2015-02-11 na Wayback Machine.. Pridobljeno 8.2.2015.
- ↑ http://www.uroslajovic.si/students.
Zunanje povezave
[uredi | uredi kodo]