Ian Fleming
![]() |
See artikkel räägib kirjanikust; keemiku kohta vaata artiklit Ian Fleming (keemik) |
Ian Lancaster Fleming (28. mai 1908 – 12. august 1964) oli Briti kirjanik ja ajakirjanik. Suurima kuulsuse on ta saavutanud James Bondi tegelaskuju loomise ja 14 Bondi-jutustuse loomise eest.
Ian Fleming | |
---|---|
Sünninimi | Ian Lancaster Fleming |
Sünniaeg |
28. mai 1908 Mayfair, London, Inglismaa |
Surmaaeg |
12. august 1964 (56-aastaselt) Canterbury, Kent, Inglismaa |
Rahvus | inglane |
Kirjandusžanrid |
spiooniromaan lastekirjandus reisikirjad |
Abikaasa(d) | Anne Geraldine Charteris |
Laps(ed) | poeg |
Koduleht | ianfleming.com |
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Ian-Fleming-bronze-bust-by-sculptor-Anthony-Smith.jpg/220px-Ian-Fleming-bronze-bust-by-sculptor-Anthony-Smith.jpg)
Elukäik
muudaIan Lancaster Fleming sündis Londonis Mayfairis, tema isa Valentine Fleming oli Suurbritannia parlamendi liige ja ema oli Evelyn St. Croix Rose. Ian Fleming´il oli vanem vend Peter Fleming, kaks nooremat venda Michael ja Richard Fleming (1910–1977) ja poolõde (ema poolt), tšellomängija Amaryllis Fleming. Ian Fleming´i vanaisa oli šoti majandustegelane Robert Fleming, kes asutas Šoti-Ameerika Investeerimisfondi ja Robert Fleming and Co panga (mis 2000. aastal liideti JP Morgan Chase'i pangaga).
Fleming õppis erakoolides, Eton College'is ja Sandhursti sõjaväeakadeemias, mida ta aga ei lõpetanud. Pärast sõjaväeakadeemias õpingute katkestamist jätkas ta võõrkeelte õpinguid Kitzbühelis Austrias Alfred Adleri individuaalpsühholoogial põhineva õppesüsteemiga erakoolis, täiendades end eeskätt saksa keeles ning valmistudes vastuvõtueksamiteks Suurbritannia välisministeeriumi (Foreign Office). Hiljem õppis ta veel Müncheni ülikoolis ja Genfi ülikoolis, kus täiendas oma prantsuse keele oskust, kuid välisministeeriumi ja riigiteenistusse astumise teste ikkagi läbida ei suutnud. Seejärel uudisteagentuuris Reuters töötades tegutses 1933. aastal ka Moskvas.
Mais 1939 külastas Fleming Suurbritannia kaubandusdelegatsiooni koosseisus Londoni päevalehe The Times korrespondendina Moskvat. Visiidi käigus intervjueeris Fleming delegatsiooni võõrustanud NSV Liidu välisasjade rahvakomissari Maksim Litvinovit, NSV Liidu väliskaubanduse rahvakomissari Anastass Mikojani ja NSV Liidu kaitse rahvakomissari Kliment Vorošilovit.
Teine maailmasõda
muuda1939. aastal pärast Teise maailmasõja algust kutsuti Ian Fleming Kuningliku Laevastiku Vabatahtliku Reservi reservohvitserina tööle Suurbritannia Kuningliku Laevastiku Luurevalitsusse selle juhi viitseadmiral John Henry Godfrey isiklikuks abiks. Tänu oma isikuomadustele pääses ta ka luureoperatsioone välja töötama ning seejärel juhendas luureosakonnale alluva erigrupi tegevusplaanide väljatöötamist. Fleming töötas välja järgmised luureoperatsioonid:
- Komando 30 ehk Rünnakrühm 30 (30 Commando, or 30 Assault Unit), mille koosseisus olid lahingualase ja šeifide avamisel eriettevalmistuse saanud sõjaväelased, kelle ülesandeks oli pealetungioperatsioonide käigus koos eesliini väeosadega sõjaväe ja luurele huvipakkuvate saksa objektide vallutamine ning sealt huvipakkuva teaduslik-tehnilise luuredokumentatsiooni hankimine.
- Operatsioon Ruthless, mille käigus kavatseti meelitada Inglise kanalis asuvat Saksa sõjalaevastiku päästelaeva päästma inglise eriüksuslastega mehitatud avarii teinud Saksa Luftwaffe lennukit, mis pärast päästmist oleks vallutanud saksa päästelaeva ning hankinud sealt saksa sõjalaevastikus kasutatava salajase šifreerimissüsteemi Enigma koodiraamatu. Kuid operatsioon jäi teostamata.
- Operatsioon Mincemeat, mille käigus luureosakonna lavastatud lennuõnnetusel hukkunud Briti sõjaväelase juurest leiti kõrge Briti sõjaväelase isiklik kiri, milles ta informeeris oma kolleegi Briti sõjaväe sõjalistest plaanidest. Hukkunu Hispaania rannikult leidnud Hispaania luureteenistused edastasid dokumentide koopiad läbi Saksa sõjaväeluure Abwehri Saksa kõrgemale sõjalisele juhtkonnale, kes nende alusel viidi eksiteele Briti ja liitlasvägede tõelistest kavatsustest Euroopasse tungimisel.
Looming
muudaTeoseid James Bondist
muudaRomaanid
muuda- "Casino Royale" – Casino Royale, 1953; eesti keeles: Eesti Päevaleht, 2008
- "Ela ja lase teistel surra" – Live And Let Die, 1954; eesti keeles: Hara, 1992. Kordustrükk Eesti Päevaleht, 2008
- "Moonraker", 1955
- "Diamonds Are Forever", 1956
- "Südamlik tervitus Venemaalt" – From Russia With Love, 1957; eesti keeles: Odamees, 1992. Kordustrükk Eesti Päevaleht, 2008
- "Doctor No", 1958
- "Goldfinger", 1959
- "Thunderball", 1961
- "The Spy Who Loved Me", 1962
- "On Her Majesty's Secret Service", 1963
- "You Only Live Twice", 1964
- "The Man With The Golden Gun", 1965
Lühijutukogumikud
muuda- "For Your Eyes Only", 1960. Koosneb viiest lühiloost: "From a View to a Kill", "For your Eyes Only", "Risico", "Quantum of Solace" ja "The Hildebrand Rarity".
- "Octopussy and the Living Daylights", 1966. Avaldati postuumselt. Kogumiku kordustrükis on kahele lühiloole lisatud kolmas lugu "The Property of a Lady".
Lasteraamatud
muuda- "Chitty Chitty Bang Bang, the magical car", 1964
Muid teoseid
muuda- "The Black Daffodil" (1921–1926)
- "The True Tale of Captain Kidd's Treasure" (1921–1926)
- "Death, on Two Occasions" (1927)
- "Mercury Refence Book" (1945–1946)
- "The Diamond Smugglers" (1957)
- "State Of Excitement – Impressions of Kuwait" (1960)
- "Thrilling Cities" (1963), sealhulgas lühijutt James Bondist "007 in New York"
Välislingid
muudaPildid, videod ja helifailid Commonsis: Ian Fleming |
Tsitaadid Vikitsitaatides: Ian Fleming |
Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: Ian Fleming |