Piikivi
mineraali
Piikivi eli limsiö on kalkkikiven keskelle muodostunut kvartsisaostuma. Piikivet olivat kivikaudella arvokkaita, koska niiden lohkopinnat ovat teräviä ja ne sopivat siten työkaluiksi.[1]
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Flint.jpg/250px-Flint.jpg)
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Kleine_feuersteine.jpg/250px-Kleine_feuersteine.jpg)
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Feuersteinfelder_wiki.jpg/250px-Feuersteinfelder_wiki.jpg)
Piikiven iskusta karkaistun hiiliteräksen kanssa syntyy helposti kipinä, ja piikivenkappaletta käytettiin tuluksissa ja tuliaseiden piilukoissa 1850-luvulle asti.
Piikiven väri vaihtelee suuresti sen mukaan, mitä metalleja kiviaineksessa on; yleisimpiä värejä ovat harmaanruskean eri sävyt, vihertävä ja ruosteenpunainen. Ne ovat tavallisesti keskeltä tummempia kuin pinnalta.
Suomen kivikautinen väestö hankki piikivensä ulkomailta: Venäjältä, Skandinavian eteläosista tai Keski-Euroopasta.[2]
Lähteet
muokkaa- ↑ Kvartsi: Piikivi Kiviopas. Vuolukivialan koulutushanke / Suomussalmen kunta. Arkistoitu 26.6.2010. Viitattu 21.9.2008.
- ↑ Kivikausi 8600 - 1300 ekr. Esihistorian opetuspaketti. Museovirasto. Arkistoitu 7.8.2011. Viitattu 27.7.2018.
Aiheesta muualla
muokkaa- Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piikivi Wikimedia Commonsissa