Venczel Vera
Venczel Vera (Budapest, 1946. március 10. – Budapest, 2021. október 22.) Jászai Mari-díjas és Arany Nimfa-díjas[8] magyar színésznő, érdemes és kiváló művész, a Halhatatlanok Társulatának örökös tagja.
Mai környezetben mint fiatal, lelkes ügyvédnő (Tanulmány a nőkről), kosztümös szerepben a mentora, Várkonyi Zoltán rendezésében filmre vitt Kárpáthy Zoltán Szentirmay Katinkájaként, illetve az Egy szerelem három éjszakája című, Révész György-rendezte filmalkotás Júliájaként szerepelt.
Az Egri csillagok című produkció női főszerepét: Cecey Évát ő kapta meg Várkonyi Zoltántól. Az Isten hozta őrnagy úr! című, Örkény István Tóték című drámája alapján készült Fábri Zoltán-film Ágikáját is ő játszotta.
Szerepet vállalt az Egy óra múlva itt vagyok című televíziós kalandfilmsorozatban. Zsurzs Éva rendező A fekete város című tévéfilmsorozatban Otrokóczy Rozália szerepét osztotta rá. A Pillangó című tévéfilmben Hitves Zsuzsikát alakította. Ez az alakítása a nemzetközi figyelmet is ráirányította.
Szinkronszerepet kapott Franco Zeffirelli Rómeó és Júlia című Shakespeare-adaptációjának Júliájaként, de Vivien Leigh-nek, Geraldine Chaplinnek és Audrey Hepburnnek is kölcsönözhette a hangját.
Karrierje azt követően tört meg, hogy a naivaszerepeket maga mögött kellett hagynia.[9]
Életpályája
szerkesztésGyermekkora óta tudatosan készült a színészi pályára.
Erről így mesélt Juhász Dósa János újságírónak: „A papám annak idején nagyon szeretett volna színész lenni; később is imádott verseket mondani, s valószínűleg észrevette, hogy én is már pici koromban imádtam a verseket”. A gimnáziumi évekről így vall: „beiratkoztam egy önképzőkörbe, amit akkor Heller Ágnes tartott, de színjátszó szakkörbe akkor még nem jelentkeztem. Az önképzőkörben viszont elég gyorsan kiderült, hogy van hozzá affinitásom. A gimnáziumi ünnepségeket egy csodálatos tanárnő, Lídia néni vezette, aki már tudatosan keresett nekem való feladatokat”.
A középiskolai szakkörök mellett a neves színművésznő, Makay Margit nemcsak szakmai tudást, hanem a színház szeretetét is átadva tanította, fejlesztette képességeit. „Valójában ő indított el a pályán, ő volt, aki először hitt bennem, akinél az alapokat megtanultam, akinek a személyisége döntően befolyásolt, nemcsak színésznőként, hanem az egész életben”.
Gimnazistaként játszott első két filmjében: Máriássy Félix Karambol (1963), és Esztergályos Károly Egy csónak visszafordul[10] (1963) című alkotásában.
A Színház- és Filmművészeti Főiskolában Pártos Géza lett az osztályfőnöke. Pártos a Madách Színház rendezője volt, tanítványait szívesen látta volna saját anyaszínházában. Azonban Várkonyi Zoltán, akinek Venczel Vera alighanem már a főiskolai felvételin feltűnt, másodév végén szerepet adott neki a Vígszínházban. Először csak egy kisebb szerepet bízott rá: Heltai Jenő: A néma levente című vígjátékának komornáját (1966),[11] de mivel ebben bizonyított, Weingarten: A nyár (1967) című darabjában már főszerepet kapott,[12] ami meghozta számára a kiugrást.
A kritika rendkívül ígéretes tehetségnek tartotta. Molnár Gál Péter, a Kádár-korszak meghatározó színikritikusa egyenesen azt írta róla, hogy "szépségét kétségkívül a tehetsége fényesítette ki ünnepire", ugyanakkor már ekkor megjósolta, hogy az ún. csitri-színésznőnek a pályája későbbi szakaszában nem biztos, hogy jut majd elegendő lehetőség.[13]
A Vígszínházban és a filmekben sokat tanulhatott az akkori színészektől. „Együtt dolgozhattam a kor szinte minden jelentős magyar rendezőjével Makktól-Fábriig, Várkonyitól-Keleti Mártonig, együtt játszhattam olyan kolosszális művészekkel, mint Kiss Manyi, Pécsi Sándor, Latinovits.” A főiskola harmadik-negyedik évében már rendszeresen föllépett a Vígszínházban, forgatott a filmgyárban, és egymás után kapta a szerepeket a televízióban.
A mozi tette országosan ismertté olyan filmekkel, mint a Kárpáthy Zoltán (1966), az Egy szerelem három éjszakája (1967), a Tanulmány a nőkről (1967), az Egri csillagok (1968) és a protekció bírálatával vígjátéki formában némi óvatos társadalomkritikát megfogalmazó Csak egy telefon (1970). Ez utóbbi filmben Venczel Vera dalra is fakad.[14]
A színészdiplomát 1968-ban vette át. A színházban és a filmekben nyújtott alakításainak köszönhetően Várkonyi azonnal leszerződtette a Vígszínházhoz.
Kezdetben naivaszerepek egész sorát osztották rá a rendezők. Ödön von Horváth: Mesél a bécsi erdő című színművében a jóravaló, engedelmes lányból sztriptíztáncosnővé váló Mariannt személyesítette meg. Csehov: Ványa bácsi című darabjában Koltai Tamás, a neves kritikus szerint "Venczel Vera, ha nem is pontosan Szonya-alkat, és természetes bája-üdesége enyhíti a drámát, amely ennek a csúnya kis teremtésnek örökre reménytelen sorsát már most meghatározza, hiánytalanul oldja meg feladatát".[15]
Tersánszky: Viszontlátásra, drága! című darabjában az I. világháború poklában elzüllő Nela árnyalatosan összetett, nehéz szerepét takarékosságában gazdag eszközökkel vitte végig.[16] Garcia Lorca: Bernarda Alba háza című tragédiájában pedig az ősi tradíciók ellen lázadó Adélaként a kritika szerint "fizikai adottságait messze felülmúló belső szenvedéllyel égett el a színpadon", s őszintesége, eszközeinek tisztasága átsegítette a legnehezebb drámai jeleneteken is.[17]
1974-ben színpadi alakításai egyik legjobbját nyújtotta Makszim Gorkij a Barbárok című drámájának Annájaként. Itt egy megunt, meggyötört feleséget elevenített meg.[18]
Ebben az időszakban, 1975-ben kapta pályájának első állami kitüntetését, a fiatal, kiemelkedően teljesítő színművészeknek járó Jászai Mari-díjat.
1970 és 1980 között egyetlen mozifilmben sem, viszont 36 televíziós alkotásban kapott többnyire főszerepet.
A Pillangó című Móricz-tévéadaptáció női főszerepének, Hitves Zsuzsikának megformálásáért Monte-Carlóban átvehette az Arany Nimfa-díjat. Maga Vittorio de Sica illette dicsérő szavakkal az alakítását.[19]
Nagy népszerűséget hozó szerepe volt A fekete város című tévéfilmsorozat Otrokóczy Rozáliája. (Évekig Rozalicskázták mindenfele, ahol megfordult.)[20]
Az Ida regénye című Gárdonyi Géza-regény televíziós feldolgozásában a címszerepet játszhatta el Oszter Sándor oldalán.[21]
Pap Károly: Szent színpad című darabjának Júliájaként pedig az általa előadott híres méregmonológgal olyan neves pályatársak osztatlan elismerését vívta ki, mint Gábor Miklós és Vass Éva.[22][23]
1984-ben új oldalát mutathatta meg Goethe: Torquato Tasso című darabjának ugyan még bájos, de kissé már hervadásnak indult, beteges, gyenge Leonora hercegnőjének szerepében.[24]
Ibsen Nóráját is a televízióban volt módja megformálni korábbi férje, Esztergályos Károly rendezésében. Partnerei voltak: Balázsovits Lajos és Gálffi László. Tamás István Új Tükörben megjelent kritikája szerint „Venczel Vera megrázóan mutatta be a babaotthont felrobbantó Nóra drámáját”.[25]
Rádiós szerepei kapcsán Zolnay Vilmos így írt az Effi Briest rádióhangjátékról: „Effi – Venczel Vera – harmadik részbeli monológjának felvételén jelen voltam, s nem tudom, kiért akart jobban megszakadni a szívem, Effiért-e vagy magáért a színésznőért, aki holtfáradtan, éjfél volt már, színpadról jött – bár a rendező az első felvételt is elfogadta – még egyszer, önként kínpadra vonta magát, hogy tökéletesebb legyen, mi is? … Effi (és az ő) szenvedése. Nemcsak Venczel Vera, mi is nehezen tértünk magunkhoz a jelenet után.” Egy másik hangjátékban (Mándy Iván: Játék a téren) nyújtott alakításáért megkapta 1977-ben a Kritikusok díját.
Amalfi hercegnő címszerepét is ő játszotta el az 1977-ben készült rádiójátékban, csakúgy mint a Fekete gyémántok Eviláját és a Quo Vadis Lygiáját. Az Elveszett illúziók című Balzac-regényből készült rádióadaptációban Coralie-t Bozó László főrendező, míg Dosztojevszkij: Bűn és bűnhődésének Szonyáját Cserés Miklós főrendező irányítása alatt játszhatta el.[26]
Amikor életében eljött volna a szerepkörváltás szükségessége, és a nagy színházi szerepek már kevésbé találták meg a Vígszínházban, más színházak felkéréseit fogadta el vendégjátékra. Így több olyan darabban játszhatott, melyek akkor nem illettek a Vígszínház profiljába. García Lorca: Csodálatos vargáné, Sarkadi: Oszlopos Simeon, Márai: Kaland, Kyle: Zúzódás, Claudel: Angyali üdvözlet, valamint a Budaörsi Passió olyan színházi előadások voltak, melyek gazdagabbá tették színészi eszköztárát, illetőleg művészi pályáját.
A Vígszínháznak élete végéig tagja maradt. (Esterházy Péter: Búcsúszimfónia (1996), Brecht: A kaukázusi krétakör (2003), Maeterlinck: A kék madár, Mayenburg: Haarmann (2006). Játékosságát, a komikai vénáját is megmutathatta estéről estére a Sógornőkben és a Monokliban.
A film is újra felfedezte, többévi szünet után ismét látható volt a hazai mozikban – igaz, csak statisztaszerepben. (Szabó István: Rokonok, Bacsó Péter: De kik azok a Lumnitzer nővérek?)
Kései pályájának egy pontján Szepes Mária: A vörös oroszlán című misztikus regényének monodráma-változatában léphetett színpadra.[27] (A 2007-ben elhunyt írónőhöz kölcsönös tisztelet és mély barátság fűzte.)
A rádiójáték műfajában is új lehetőségekhez jutott. Szobotka Tibor: Megbízható úriember című regényének feldolgozásában Miss Higgins szerepét osztották rá.[28]
A Barátok közt című szappanoperában elvállalta egy Alzheimer-kóros nagymama, Gitta néni szerepét.[29] A felkérésre azért mondott igent, mert komoly színészi kihívásnak tartotta a szellemi leépülés hiteles megjelenítését, illetőleg izgatta az is, hogyan alakul az e betegségben szenvedő, előbb-utóbb óhatatlanul is kiszolgáltatott helyzetbe kerülő emberek sorsa.
2015 decemberében egy előadás alatt baleset érte, csípőcsont-törést szenvedett.[30] Felépülése 9 hónapig tartott.[31] Utoljára a Pesti Színházban a 2018. március 2-án bemutatott A félkegyelmű című előadásban lépett színpadra, majd egy elhúzódó betegség miatt lemondta szerepeit. Később férje betegsége gátolta meg abban, hogy visszatérjen a színpadra.[32][33] Élete utolsó szakaszában súlyos tüdőbetegségben (legionáriusbetegség) szenvedett.[34][35]
2021. október 22-én pesthidegkúti otthonában, szerettei körében hunyt el.[36]
Személyisége
szerkesztésKovács István számára – akivel mind a Kárpáthy Zoltán, mind pedig az Egri csillagok című filmekben szerelmespárt alakítottak – Venczel Vera igen sokat jelentett. „Fantasztikus ember volt, egy aggódó, kedves, csupaszív teremtés, aki mindenkivel nyitott és barátságos volt. A halál megszépíti az emlékeket, de Veráról soha semmi rosszat nem lehetne mondani, mivel valóban egy csodás ember volt."[37]
Másik pályatársa, Lukács Sándor pedig Csokonai Vitéz Mihály híres verssorát megfordítva így jellemezte: "Venczel Vera egy égiekkel játszó, földi tünemény volt."[38] Lukács Sándor azt is kiemelte, hogy utolsó nagy szerepében: a Vörös oroszlánban is megőrizte drámai erejét, katarzisteremtő képességét.
„Mintha csak azért született volna, hogy általa életre keljenek a csodálatos Gárdonyi-, Mikszáth-, Móricz- és Jókai-hősnők, az írói képzelet szivárványfátylából szőtt idealizált nőalakok, amilyenek a valóságban nincsenek is talán, vagy olyan ritkán születnek meg. Törékeny, filigrán, légies tünemény. Minden évszázadban ilyen csoda csak egyszer születik!” – emlékezett rá vissza ezekkel a szavakkal Felvidéki Judit tévéfilmrendező, akinek több filmjében is szerepelt.[39]
Pilinszky Jánossal ápolt barátsága
szerkesztésA legendás barátságról Venczel Vera így nyilatkozott egy interjújában:[40] A nyár című darabban látott először, ez lett volna a Pesti Színház első bemutatója, de érthetetlennek találták, így csak a második lett. Előadás után beültünk az Anna presszóba. Sokszor megnézte még, nagyon szerette. Rengeteget kaptam tőle, sok emberre, művészre, műre hívta fel a figyelmemet. Sok írását elsőként olvashattam."
Egy másik interjúban Venczel Vera azt is elmondja, hogy Pilinszky az otthonába is meghívta, sokat beszélgettek, közben zenét hallgattak. "Egyik nagy ajándéka az életemnek, amikor eljött a Gyerekszínházba megnézni testvérével a Twist Olivért. Kerényi Imre rendezte, Ötvös Péter a zenéjét szerezte. Erről az előadásról egy nagyon szép, emlékezetes írást küldött az Új Emberbe."[41]
Venczel Vera Pilinszkyhez írott levelei megőrződtek a költő hagyatékában.
Fontosabb színházi szerepei
szerkesztés- Weingarten: A nyár... Lorette - ez volt a nagy színházi kiugrása
- William Shakespeare: Romeo és Júlia... Júlia
- William Shakespeare: II. Richárd... A királyné
- William Shakespeare: Tévedések vígjátéka... Emília
- William Shakespeare: Minden jó, ha vége jó... Diana; Firenzei özvegyasszony
- Johann Wolfgang von Goethe: Tasso... Leonora d'Este hercegnő
- Johann Wolfgang von Goethe: Faust... Heléna
- Szophoklész: Antigoné... Antigoné
- John Milton: Elveszett paradicsom... Éva
- Anton Pavlovics Csehov: Ványa bácsi... Szonya
- Anton Pavlovics Csehov: Platonov... Grekova
- Makszim Gorkij: Éjjeli menedékhely... Anna
- Makszim Gorkij: Barbárok... Anna
- Fjodor Mihajlovics Dosztojevszkij: Szegény emberek... Varvara
- Jevgenyij Lvovics Svarc: Hókirálynő... Gerda
- Valentyin Petrovics Katajev: A kör négyszögesítése... Tánya
- Federico García Lorca: Bernarda Alba háza... Adéla
- Federico García Lorca: A csodálatos vargáné... Vargáné
- Gabriel García Márquez: Száz év magány... Visitación
- Charles Dickens: Twist Olivér... Twist Olivér
- Henrik Ibsen: Peer Gynt... Aase
- Luigi Pirandello: IV. Henrik... Frida
- August Strindberg: Júlia kisasszony... Krisztin
- August Strindberg: Haláltánc... Judit
- Bertolt Brecht: A kaukázusi krétakör... Arkadi Cseidze
- Bertolt Brecht: A szecsuáni jólélek... Mi Csü, háztulajdonosnő
- Arthur Miller: Pillantás a hídról... Beatrice
- Tennessee Williams: Nyár és füst... Nellie Ewell
- T. S. Eliot: Gyilkosság a katedrálisban... Canterbyri asszony
- Jane Austen: Büszkeség és balitélet... Lady Catherine de Bourgh, Darcy nagynénje
- Maurice Maeterlinck: A kék madár... Mitil
- Grimm fivérek: Csipkerózsika... Hermina, tündér
- Georges Feydeau: Egy hölgy a maximból... Clémentine
- Frank Wedekind: A tavasz ébredése... Gáborné, Fanny
- Joseph Kesselring: Arzén és levendula... Elaine
- Michael Frayn: Ugyanaz hátulról... Poppy
- Simon Gray: Kicsengetés... Anita Manchip
- John Millington Synge: A szentek kútja... Mary Doul
- Michel Tremblay: Sógornők... Des-Neiges Verrette
- Alan Jay Lerner: My Fair Lady... Mrs. Higgins
- Barry Kyle: Zúzódás... Sylvia 3
- Arthur Koestler – Sidney Kingsley: Sötétség délben... Arlova
- Sólem Aléchem – Joseph Stein – Jerry Bock: Hegedűs a háztetőn... Sandel, Mótel anyja
- Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde... Éj
- Móra Ferenc: Aranykoporsó... Titanilla
- Heltai Jenő: A néma levente... Carlotta
- Weöres Sándor: Holdbéli csónakos... Pávaszem
- Déry Tibor: Tükör... Malka
- Tersánszky Józsi Jenő: Viszontlátásra, drága... Nela
- Márai Sándor: A kassai polgárok... Ágnes
- Sarkadi Imre: Oszlopos Simeon... Zsuzsi
- Örkény István: Macskajáték... Ilus
- Eörsi István: Hordók... Anna
- Szabó Magda: Mondják meg Zsófikának... Zsófi
- Csurka István: Házmestersirató... Felleg Anna
- Gyurkovics Tibor: Nagyvizit... Klári
- Ödön von Horváth: Mesél a bécsi erdő... Marianne; Helén
- Esterházy Péter: Búcsúszimfónia... meny
- Esterházy Péter: Rubens és a nemeuklideszi asszonyok... Angyal
- Spiró György: Dobardan... Tanítónő
- Spiró György: Ahogy tesszük... Nő
- Szigethy András: Kegyelem... Mariska Borbála
- Parti Nagy Lajos: Ibusár... Anyuska; Jolán anyja; Klotild főhercegnő; Amália gyámnéja
- Bereményi Géza – Kern András – Marton László – Radnóti Zsuzsa – Presser Gábor – Adamis Anna: Harmincéves vagyok... szereplő
- Békés Pál: Össztánc... szereplő
- Passió... Mária
- Ramajana... Szitá
Filmjei
szerkesztésMozifilmek
szerkesztés- Karambol (1963)
- Nem szoktam hazudni (1966)
- Kárpáthy Zoltán (1966)
- Egy szerelem három éjszakája (1967)
- Bohóc a falon (1967)
- Tanulmány a nőkről (1967)
- Kötelék (1967)
- Egri csillagok I-II. (1968)
- Isten hozta, őrnagy úr! (1969)
- Utazás a koponyám körül (1970)
- Csak egy telefon (1970)
- Fábián Bálint találkozása Istennel (1980)
- Csicserin – A népbiztos (1985) - szovjet filmdráma
- Küldetés Evianba (1988)
- Good evening, Mr. Wallenberg (1990)
- Lidérces évek (1990)
- A turné (1993)
- A játékos /The Gambler/ (1997) - brit-holland-magyar koprodukció
- A mi autónk (2001)
- Kanyaron túl (2001)
- Sértett (2005)
- Rokonok (2006)
- De kik azok a Lumnitzer nővérek? (2006)
- Tabló (2008)
Tévéfilmek
szerkesztés- Egy csónak visszafordul (1963)
- Muzsikus Péter kalandjai (1966)
- Kérdések a szerelemről (1967)
- Három találkozás (1968)
- Az ajtó (1969)
- Voronyezs (1969)
- Egy önérzet története (1969)
- A régi nyár (1970)
- Pillangó (1970)
- Tündérlaki lányok (1970)
- Nyitott könyv – Mi van Verával? (1970)
- Áradat (1971)
- A fekete város 1-7. (1971)
- Minden kilométerkőnél (1971)
- Egy óra múlva itt vagyok… (1971-1974)
- A tűz balladája (1972)
- A város arca (1972)
- Az ön számlájára ment (1972)
- Lauterburg városparancsnoka (1973)
- Veszélyes övezet (1973)
- Irgalom 1-6. (1973)
- Szeptember végén (1973)
- Találkoztam valakivel (1973)
- Átmenő forgalom (1974)
- Néró, a véres költő (197?)
- Veszélyes forduló (1974)
- Kaputt (1974)
- Szörnyeteg (1974)
- Ida regénye (1974)
- A méla Tempefői (1975)
- Svédcsavar (1975)
- Az orchideák bolygója (1976)
- Ady novellák (1977)
- Az igazmondó – Emlékműsor Muharay Elemérről (1977)
- Nyitott könyv – Lány az uszodából (1977)
- Nyitott könyv – Sári-gyöp (1978)
- A képmutatás szépségei (1978)
- Nyitott könyv – A százegyedik történet (1978)
- Vakáció a halott utcában (1978)
- Teréz (1978)
- Az aula (1978)
- Családi kör (1979)
- Szent színpad (1980)
- Tessék engem elrabolni (1980)
- Csere (1981)
- Védtelen utazók (1981)
- A szerencsétlen flótás (1981)
- Glória (1982)
- Kortársunk: Jókai Anna (1982)
- Festett egek (1982)
- Soror Dolorosa (1982)
- Fehér rozsda (1982)
- A fekete császár (1982)
- Liszt Ferenc 1-16. (1982)
- A sárkány menyegzője (1983)
- Hetedik év (1983)
- In memoriam Ö.I. (1983)
- Holnap kupaszerda (1984)
- Tériszony (1984)
- Egy óra Nemes Nagy Ágnessel (1984)
- Torquato Tasso (1984)
- Rapszódia egy őszi kertben (1985)
- Egy lócsiszár virágvasárnapja (1985)
- Nóra (1985)
- Csak a testvérem (1986)
- A magyar puszta – narrátor (1986)
- Fekete császár (1986)
- Egy gazdag hölgy szeszélye (1986)
- Hajnali párbeszéd (1987)
- Az öreg tekintetes (1987)
- Budapesti mesék (1987)
- A veszedelem (1989)
- Freytág testvérek (1989)
- Levelek a zárdából (1989)
- Cikász és a hallópálmák (1990)
- Édes Anna (1990)
- Szonatina egy páváért (1990)
- Jónás könyve (1992)
- István király (1992)
- Julianus barát 1-3. (1992)
- A gránitszirtek szigetén – narrátor (1992)
- Családi kör – Krémes zabáló (1994)
- Perbe fogott szavak (1995)
- Barátok közt (2005, 2007, 2008)
Hangjátékok
szerkesztés- Lope de Vega: A hős falu (1971)
- Döblin, Alfred: Berlin-Alexanderplatz (1973)
- Karinthy Frigyes: Hannibál és társai (1974)
- Elena Cepceková: Vadszegfű a domboldalon (1975)
- Albert Zsuzsa: „Kék, tavaszi fátyol” (1976)
- Az ember hivattatása – misztérium (1976)
- Kolozsvári Grandpierre Emil: Négy-öt magyar összehajol (1976)
- Eötvös József: Éljen az egyenlőség! (1977)
- Jókai Mór: Fekete gyémántok (1977) Evila
- Gárdonyi Géza: A láthatatlan ember (1977)
- Lengyel Balázs: A szebeni fiúk (1977)
- Leonov, Leonyid: Jevgenyija Ivanovna (1977)
- Mándy Iván: Játék a téren (1977)
- Fontane, Theodor: Effi Briest (1979)
- Ryum, Ulla: A félbeszakadt előadás (1979)
- Szabó Magda: Születésnap (1980)
- Josef és Carel Capek: Rovarok (1981)
- Csetényi Anikó: A sátor (1983)
- Hamupipőke (1983) – mostohanővér
- Vercors: Mesék borogatás közben (1983)
- Wallace, Edgar: Fecsegő felügyelő esetei (1984)
- Remenyik Zsigmond: Kard és kocka (1985)
- Kapecz zsuzsa: Az álmok köntöse (1990)
- Szepes Mária: Lázadó szerepek (1990)
- Kaffka Margit: Marie a kis hajó (1992)
- Páskándi Géza: A szalmabábuk lázadása (1999) Eszter
- Molnár Ferenc: A kékszemű (2007)
- Örkény István: Rózsakiállítás (2014)
Szinkronszerepei
szerkesztés- Amerikai tragédia (An American Tragedy) [1931] – Roberta 'Bert' Alden (Sylvia Sidney)
- Lady Hamilton (That Hamilton Woman) [1941] – Emma Lady Hamilton (Vivien Leigh)
- Hallgatni arany (Le Silence est d'or) [1947] – Lucette (Dany Robin)
- Biciklitolvajok (Ladri di biciclette) [1948] – Lucette (Dany Robin)
- A nagy óra (The Big Clock) [1948] – Georgette Stroud (Maureen O'Sullivan)
- Aszfaltdzsungel (The Asphalt Jungle) [1950] – Maria Ciavelli (Teresa Celli)
- Cyrano de Bergerac [1950] – cukrászleány (Elena Verdugo)
- Göröngyös légi utak (No Highway) [1951] – Marjorie Corder (Glynis Johns)
- Hűtlen asszonyok (Le infedeli) [1953] – Cesarina (Anna Maria Ferrero)
- A barátnők (Le amiche) [1955]
- Légből kapott zenekar (Hudba z Marsu) [1953] – Hana Jelínková (Alena Vránová)
- Bűn és bűnhődés (Crime et châtiment) [1956] – Nicole Brunel (Ulla Jacobsson)
- Különös hajótöröttek (The Admirable Crichton) [1957]
- Szépek, de szegények (Belle ma povere) [1957] – Marisa (Lorella De Luca)
- A fekete Orfeusz (Orfeu Negro) [1959] – Eurydice (Marpessa Dawn)
- Gyilkosság, mondta a hölgy (Murder She Said) [1961] – Emma (Muriel Pavlow)
- Nem kell kopogni (Don't Bother to Knock) [1961] – Stella (June Thorburn)
- A szövetséges (Il federale) [1961]
- Hóanyó (Frau Holle) [1963] – Arany Mari (Karin Ugowski)
- Kékszakáll (Landru) [1963]
- Vízkereszt, vagy amit akartok (Was Ihr wollt) [1963] – Viola / Sebastian (Ingrid Anderson)
- Egy krumpli, két krumpli (One Potato, Two Potato) [1964] – Julie Cullen Richards (Barbara Barrie)
- A halál ötven órája (Battle of the Bulge) [1965] – Louise (Pier Angeli)
- Különös szívesség (A Very Special Favor) [1965] – Lauren Boullard (Leslie Caron)
- A légió (Popioly) [1965] – Helena de With (Pola Raksa)
- Nem félünk a farkastól (Who's Afraid of Virginia Woolf?) [1966] – Honey (Sandy Dennis)
- Válás amerikai módra (Divorce American Style) [1967] – Nancy Downes (Jean Simmons)
- Várj, míg sötét lesz (Wait Until Dark) [1967] – Susy Hendrix (Audrey Hepburn)
- Vér folyt a Blandings kastélyban (Blut floss auf Blendings Castle) [1967] – Jane (Sabine Eggerth)
- Rómeó és Júlia (Romeo and Juliet) [1968] – Júlia (Olivia Hussey)
- Bruno, a vasárnapi gyerek (Bruno, l'enfant du dimanche) [1969]
- Bűntény a Via Venetón (Un detective) [1969] – Emmanuelle (Susanna Martinková)
- Ványa bácsi (Dyadya Vanya) [1971] – Szofia Alekszandrovna Szerebrjakova (Irina Kupchenko)
- A három testőr, avagy a királyné gyémántjai (The Three Musketeers) [1973] – Ausztriai Anna (Geraldine Chaplin)
- Lina esküvője (Jentespranget) [1973]
- Joachim, dobd a gépbe! (Jáchyme, hod ho do stroje!) [1974] – Blanka (Marta Vancurová)
- A négy testőr, avagy a Milady bosszúja (The Four Musketeers) [1974] – Ausztriai Anna (Geraldine Chaplin)
- Egyetlenem (Edinstvennaya) [1975] – Natasa (Lyudmila Gladunko)
- Zsák a foltját (When Greek Meets Greek and Dean) [1975] – Elisabeth (Annette Robertson)
- Csak egy asszony... (Docteur Françoise Gailland) [1976]
- Küklopsz (Cyklopat) [1976]
- A vágy titokzatos tárgya (Cet obscur objet du désir) [1977] – Conchita (Carole Bouquet)
- Évek múltán (Nach Jahr und Tag) [1978] – Monika Seidel (Petra Kelling)
- Hó a lábak alatt (Sneh pod nohami) [1978]
- Hamlet, dán királyfi (Hamlet, Prince of Denmark) [1980] – Ophelia (Lalla Ward)
- Az utolsó dal (The Last Song) [1980]
- Kippenberg [1981] – Charlotte (Renate Blume)
- Fanny és Alexander (Fanny och Alexander) [1982]
- A levél (The Letter) [1982] – Leslie Crosbie (Lee Remick)
- Elvi kérdés (A Matter of Principle) [1984] – Ada Purdy (Barbara Dana)
- Gumiláb (Footloose) [1984] – Vi Moore (Dianne Wiest)
- Aláírás: Charlotte (Signé Charlotte) [1985] – Christine (Christine Pascal)
- A testőrök visszatérnek (The Return of the Musketeers) [1989] – Ausztriai Anna (Geraldine Chaplin)
- Jane Eyre [1996] – Miss Scatcherd (Geraldine Chaplin)
Cd-k, hangoskönyvek
szerkesztés- Szepes Mária: Pöttyös Panni
Díjai, elismerései
szerkesztés- A Magyar Rádió és Televízió Nívódíj (1970, 1985)
- Arany Nimfa-díj (Monte Carlo) (1970)
- Jászai Mari-díj (1975)
- Varsányi Irén-emlékgyűrű (1977)
- A Magyar Rádió Nívódíj (1977)
- Kritikusok díja (1977)
- Kazinczy-díj (1987)
- Ruttkai Éva-emlékdíj (2003, 2011)
- Ajtay Andor-emlékdíj (2004)
- Páger Antal-színészdíj (2005)
- Premier-díj (2005)
- Örökös tag a Halhatatlanok Társulatában (2008)
- Érdemes művész (2010)
- Harsányi Zsolt-díj (2011)
- Bilicsi-díj (2011)
- Szepes Mária-díj (2014)[42]
- Kiváló művész (2016)
- Tolnay Klári-díj (2016)[43]
- Színház- és Filmművészeti Egyetem aranydiplomája (2018) [44]
- Prima díj (2018)[45]
- A Magyar Filmakadémia életműdíja (2019)
- Roboz Imre-díj (2020)
- MMA Színházművészeti Tagozatának díja (2021)[46]
Könyvek róla
szerkesztés- Siklós Endre: A színpad örök játékosa, Venczel Vera, Püski Kiadó, Budapest (2021)
Emlékezete
szerkesztés- Somogyi József és Csermák Ferenc[47] szoborportrét, Gyémánt László pedig festményt készített róla.[48]
- 2022-ben özvegye díjat alapított az emlékére. A díjjal minden páros évben az évad legjobb díszlettervezőjét, páratlan évben a legjobb jelmeztervezőjét jutalmazzák.[49]
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Internet Movie Database (angol nyelven). (Hozzáférés: 2016. január 9.)
- ↑ Discogs (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Česko-Slovenská filmová databáze (cseh nyelven), 2001
- ↑ Freebase-adatdump. Google
- ↑ https://www.blikk.hu/sztarvilag/sztarsztorik/venczel-vera-gyasz-halal-emlekezes-betegseg-uzenet/207bpqj
- ↑ Hot!/Lőrincz Lili: 40 éve házas! Venczel Vera, az Egri csillagok Vicája magánéletéről mesélt (magyar nyelven). femina.hu, 2012. október 26. (Hozzáférés: 2016. június 4.)
- ↑ Ferenczy Noémi-díjas formatervező és grafikus.
- ↑ A Vígszínház honlapján Venczel Vera pályájáról adott összefoglaló
- ↑ Venczel Vera 70; a Cultura Magazin cikke a 70 esztendős művésznőről
- ↑ Az RTV című tévéműsor 1964. október 7-ei száma - megtalálható benne az Egy csónak visszafordul című film
- ↑ „Teherbírása ösztönös kedvességgel és szerénységgel párosult” – Venczel Verára emlékezünk; Színház című folyóirat; 2022. október 22.
- ↑ Venczel Vera Weingarten: A nyár című darabjának női főszerepében partnereivel: Tohamek Nándorral, Tordy Gézával és Tahi Tóth Lászlóval - 1967. szeptember 20-án készült fotó
- ↑ Molnár Gál Péter: Mézbe mártott tollal - Venczel Vera gazdag ősze című cikke (újraközli: Venczel Vera hivatalos oldala)
- ↑ Az "Én hinni, a hinni szeretném" kezdetű dal a Csak egy telefon című filmből Venczel Vera előadásában
- ↑ Koltai Tamás Venczel Vera Szonyájáról (Csehov: Ványa bácsi)
- ↑ Kritikák Venczel Vera Nelájáról (Tersánszky Józsi Jenő: Viszontlátásra, drága) - forrás: Venczel Vera hivatalos oldala
- ↑ Venczel Vera egyik leghíresebb szerepéről: Garcia Lorca Bernarda Alba háza című darabjának Adelájárál írta a kritika (forrás: Venczel Vera hivatalos oldala)
- ↑ Venczel Vera, akibe egy ország volt menthetetlenül szerelmes; Juhász Dósa János írása a ma7.sk-n; 2021. október 27.[halott link]
- ↑ Szerencsés embernek érzi magát, mert rengeteg ajándékot kapott az élettől; Juhász Dósa János cikke az Új Szó 2009. július 17.
- ↑ Szerencsés embernek érzi magát, mert rengeteg ajándékot kapott az élettől; Juhász Dósa János az Új Szóban megjelent írása; 2009. július 17.
- ↑ Az Ida regénye című film adatlapja a Nemzeti Audiovizuális Archívumban
- ↑ Pap Károly: Szent színpad - fotók
- ↑ Felvidéki Judit: Századpördítő óriáskerék (3); Városi Kurír, 2018, február 25.
- ↑ Verocska, az én Venczel Verám; Felvidéki Judit írása a Hírklikkben, 2021. október 24.
- ↑ A Nóra című tévéfilm képanyaga és kritikai fogadtatása
- ↑ Venczel Vera rádiószerepléseinek adatai a Venczel Verának szentelt honlapon
- ↑ Szepes Mária: A vörös oroszlán című műve a Vígszínház műsorán; a monodrámát előadja: Venczel Vera
- ↑ A Szobotka Tibor: Megbízható úriember című regényéből készült rádióadaptáció szereposztása
- ↑ Isten hozta, Ágika című cikk a Nógrád megyei Hírlapban; írta: Szabó Andrea; megjelent: 2005. szeptember 6.
- ↑ Venczel Verát előadás közben érte súlyos baleset
- ↑ „Elárulta, mitől retteg Venczel Vera”, Blikk.hu, 2017. január 30. (Hozzáférés: 2018. március 5.) (hu-HU nyelvű)
- ↑ Violetta, Orbán: Venczel Verát emiatt nem láthatjuk jó ideje színpadon - Elárulta az okát (magyar nyelven). femina.hu, 2019. április 8. (Hozzáférés: 2021. október 24.)
- ↑ BorsOnline: Férje betegsége tartja távol a színpadtól Venczel Verát | BorsOnline (magyar nyelven). www.borsonline.hu. (Hozzáférés: 2021. október 24.)
- ↑ Zrt, HVG Kiadó: „Csodás, jó lélek volt, egy tiszta lány” – így emlékeznek Venczel Verára a pályatársai (magyar nyelven). hvg.hu, 2021. október 25. (Hozzáférés: 2021. október 25.)
- ↑ Kiderült, miért nem temette el a családja Venczel Verát (magyar nyelven). 168.hu. (Hozzáférés: 2022. április 1.)
- ↑ Elhunyt Venczel Vera vigszinhaz.hu
- ↑ "Csodás, jó lélek volt, egy tiszta lány" - így emlékeznek Venczel Verára a pályatársai;; HVG, 2021. október 25.
- ↑ Venczel Vera égiekkel játszó, földi tünemény volt - Lukács Sándor emlékezik; atempo.sk; 2021. november 1.
- ↑ A színpad örök játékosa: Venczel Vera; Bodnár Dániel cikke a Magyar Kurírban; 2022. június 27.
- ↑ "Egyedül születünk és egyedül halunk meg" - D. Magyari Imre interjúja Venczel Verával
- ↑ Aki az Úr tenyerében van… telefonos beszélgetés Venczel Vera színművésszel; Siklós Endre interjúja a minalunk.hu-n; 2021. március 3.
- ↑ Venczel Vera és Bodor Böbe veheti át elsőként a Szepes Mária-díjat. www.ma.hu (2014. december 15.) (Hozzáférés: 2014. december 15.)
- ↑ Kubik Anna és Venczel Vera kapják idén a Tolnay Klári Művészeti díjakat. [2016. szeptember 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. szeptember 16.)
- ↑ Exxite. „Venczel Vera aranydiplomát kapott :: Vígszínház” (Hozzáférés: 2018. szeptember 20.) (magyar nyelvű)
- ↑ Ők kapták az idei Prima Primissima díjakat Archiválva 2018. december 8-i dátummal a Wayback Machine-ben origo.hu
- ↑ Budai Lívia, Vencel Vera, Dobos Imre és Fekete Győr István az MMA kitüntetettjei között (magyar nyelven). Papageno, 2021. október 18. (Hozzáférés: 2021. október 18.)
- ↑ Csermák Ferenc szoborportréja Venczel Vera hivatalos honlapján
- ↑ Venczel Vera a Barátok közt című szappanoperában vállalt szerepéről beszél; eredeti forrás: Csontos Tibor - Vasárnap reggel; másodközlés: Venczel Vera-honlap
- ↑ Archivált másolat. [2022. június 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. június 17.)
Források
szerkesztés- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Venczel Vera honlapja
- Vígszínház.hu
- Színházi Adattár
További információk
szerkesztés- “Láttam rajta, hogy elgyötört és hogy sokat fogyott”- a Szomszédok sztárja is gyászolja Venczel Verát
- Venczel Vera az Internet Movie Database oldalon (angolul)
- Egri csillagok Indavideó (2:05:11)
- Isten hozta, őrnagy úr! (részlet) YouTube (2:46)
- A fekete város (részlet) YouTube (2:49)
- Balássy László, Szeghalmi Elemér.szerk.: Czoborczy Bence: Csodák között élünk – Művészek vallomásai Istenről, hitről, önmagukról, Koós Gyula fekete-fehér fotóival illusztrálva, Miskolc: Új Misszió (1990)