Vilniaus prekyba
![]() | |
Forma | UAB |
---|---|
Pramonė | Holdingas |
Įkurta | 1992 m. |
Įkūrėjas (-ai) | Nerijus Numa |
Centrinė būstinė | Ozo g. 25, 07150 Vilnius |
Aptarnaujama teritorija | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Svarbiausi darbuotojai | Gen. dir. Liudas Stembra |
Pajamos | 7,8 mlrd. eurų (2022)[2] |
Savininkas (-ai) | Entaras NVP projektai Partia Holdings. Beneficiarai: Nerijus Numa, Ignas Dilys |
Darbuotojų | 47 tūkst. (2022)[3] |
Dukterinės įmonės | Maxima grupė, Ermi group, Akropolis Group, Euroapotheca, Sollo, Franmax ir kt. |
Tinklalapis | VilniausPrekyba.lt |
Vilniaus prekyba – stambi lietuviška skėtinė, Nerijaus Numos ir jo partnerių įmonė.
Įmonių grupė per tarpines įmones disponuoja:
- Maxima grupė (FMCG)
- Euroapotheca“ (farmacija)
- Ermi Group (DIY)
- Sollo (mokėjimai)
- Delano (restoranai, kavinės)
- Akropolis Group (NT plėtra)
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]1992 m. užregistruota bendrovė „Urdžia“.[4] Tada alkoholio parduotuvė „Urdžia“ Vilniuje tapo pirmąja maisto mažmeninės prekybos parduotuve su savitarna.[4]
1994 m. veikė 3 „Urdžios“ parduotuvės Vilniuje – viena Naugarduko g. ir dvi – Antakalnyje.[4]
1995 m. parduotuvių tinklas pervadintas į „Vilniaus prekybą“. Priklausė 18 parduotuvių Lietuvoje.[4] Įkurtos mažmeninės prekybos parduotuvės „Taupa“, „Saulutė“.[4]
1998 m. pagal dydį pervadintos į „Minima“, „Media“ ir „Maxima“.[4]
1998 m. įsteigtas vaistinių tinklas „Eurovaistinė“.
2004 m. įsteigtas prekybos tinklas „Ermitažas“.[5]
2016 m. „Vilniaus prekyba“ ir Maltos bendrovė „Relvit Ltd.“ įsigijo „Akropolis Group“, „Akropolis Real Estate B.V.“ ir „Nikola Mushanov projektas“. Sandoris sudarė >400 mln. €.[6]
2018 m. gruodžio 3 d. pranešė, kad ketina įsigyti mokėjimų įmonę „Sollo“.[7] 2018 m. gruodžio 21 d. leista įsigyti mokėjimų platformą „Sollo“ tiesiogiai ir per UAB „Vestodija“. Ją valdo su „Vilniaus prekybos“ grupe susiję asmenys – Jolanta Bivainytė, Ignas Staškevičius ir Diana Dominienė.[8]
2020 m. duomenimis „Vilniaus prekyba“ per antrines įmones – „Maxima grupė“, „Euroapotheca“, „Ermi group“ ir „Akropolis Group“ – valdo prekybos centrus, vaistinių tinklus bei nekilnojamojo turto projektų vystymo ir nuomos paslaugų įmones Baltijos šalyse, Lenkijoje, Bulgarijoje ir Švedijoje. 2020 m. „Vilniaus prekyba“ valdė 2011 prekybos vietų (Lietuvoje – 539).[9]
2021 m. Vilniaus prekyba perdavė dukterinę įmonę UAB „Trobos“ (Ermitažo el. parduotuvę trobos.lt) savo dukterinei „Ermi Group“.[10]
2022 m. per antrines įmones – „Maxima grupė“, „Euroapotheca“, „Akropolis Group“ ir „Ermi group“ – valdo parduotuvių ir vaistinių tinklus bei prekybos centrus ir savo veiklą vykdo Baltijos šalyse, Lenkijoje, Bulgarijoje ir Švedijoje. 2022 m. „Vilniaus prekyba“ netiesiogiai valdė 2475 prekybos vietas (Lietuvoje – 538).[11]
2022 m. pradžioje visas su „Vilniaus prekyba“ susijusių įmonių akcijas iš Mindaugo Marcinkevičiaus ir jo bendrovių įsigijo Nerijaus Numos Kipro įmonė „Bertona Holdings“.[12]
Paramos fondai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]2002 m. kovo 8 d. tada besivadinusi „VP Market“ įsteigė labdaros fondą „Vilties spindulys“ ir „Spindulys“, kuris 2002 m. dalyvavo finansinėje schemoje iš valstybės susigrąžinant >76 mln. litų[13] (22 mln. eurų) pridėtinės vertės mokesčio (PVM), veiklą ir investavimo strategiją.[14]
2017 m. sausio 5 d. fondo pavadinimas pakeistas iš „Vilties spindulys“ į „Vilniaus prekybos paramos fondas "Dabar"“. Paramos fonde 2017 m. buvo sukaupta 13,67 mln. eurų, šias lėšas valdo bendrovė „Vestodija“ (buvusi „Optimali investicija“), kuri iki 2016 m. metų pradžios valdė nekilnojamojo turto (NT) projektų plėtros bendrovę „GVP Invest“ bei į NT investuojančią Olandijos įmonę „AEP Capital“.[14]
2002–2023 m. fondas paaukojo 6,3 mln. eurų. 2023 m. Fondas reorganizuotas į VšĮ "Dabar". VšĮ dalininkai yra „Vilniaus prekyba“, Nerijus Numa, "Europapothecha" ir "Eurovaistinė".[14]
Vadovai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Nuo | Iki | Vardas pavardė | Pereina dirbti į |
---|---|---|---|
2018 m. balandžio 18d.[15][16] | Elena Aleknavičienė | Euroapotheca | |
2018 m. balandžio 18 d.[15][16] | 2018 m. lapkričio 12 d.[17] | Marius Čatrauskas | NDX Group |
2018 m. lapkričio 12 d.[17] | 2019 m. kovo 15 d.[18] | Jolanta Bivainytė | VP Valdybos pirmininkė |
2019 m. kovo 15 d.[18] | 2020 m. spalio 15 d.[19] | Mantas Kuncaitis | Maxima Grupė |
2020 m. spalio 15 d.[19] | 2020 m. lapkičio 16 d. | Laimonas Devyžis | Erovaistinės valdybos pirimininkas |
2020 m. lapkičio 16 d. | 2021 m. gegužės 18 d. [20] | Nerijus Maknevičius | |
2021 m. gegužės 18 d.[20] | 2021 m. liepos 21 d.[21] | Paulius Mencas | Euroapotheca |
2021 m. liepos 21 d.[21] | 2022 m. kovo 3 d.[22] | Andrius Mikalauskas | Barbora |
2022 m. kovo 3 d.[22] | 2024 m. birželio 5 d.[11] | Jolanta Bivainytė | Maxima LT |
2023 m. birželio 5 d. | 2023 m. rugsėjo 4 d. | Evelina Černienė | Visas |
2023 m. rugsėjo 4 d. | dabar | Liudas Stembra |
2024 m.[11] duomenimis valdybą sudaro - Jurgita Šlekytė, Evelina Černienė, Manfredas Dargužis, Greta Koraliovienė, Nerijus Maknevičius, Paulius Mencas, Liudas Stembra.
Išnašos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- ↑ „„Vilniaus prekybai“ vadovauja Mikalauskas, „Euroapotheca“ – Mencas“. LRT. 2021-07-22. Nuoroda tikrinta 2021-12-02.
- ↑ https://vilniausprekyba.lt/naujiena/tesiant-pletra-uzsienyje-vilniaus-prekybos-pajamos-2023-m-priartejo-prie-78-mlrd-euru/
- ↑ „„Vilniaus Prekybos“ vadovai apie konkurenciją dėl darbuotojų: pinigai ar gražus biuras žmonių neišlaikys“. delfi.lt. Delfi. 2022-02-23. Nuoroda tikrinta 2024-03-12.
- ↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 4,5 „„Vilniaus prekybos“ susikūrimas: štai kaip devintukas suaudė tokį verslą“. lrytas.lt. Suarchyvuotas originalas 2021-10-19. Nuoroda tikrinta 2021-12-02.
- ↑ „Po vienu stogu – tūkstančiai įvairiausių prekių“. kauno.diena.lt. Nuoroda tikrinta 2021-12-02.
- ↑ „„Vilniaus prekyba“ už daugiau nei 400 mln. eurų įsigijo „Akropolius““. diena.lt. Nuoroda tikrinta 2021-12-02.
- ↑ „„Vilniaus prekyba“ ketina įsigyti mokėjimų įmonę „Sollo““. vz.lt. 2018-12-03. Nuoroda tikrinta 2023-06-08.
- ↑ „„Vilniaus prekybai“ leista įsigyti „Sollo“ kontrolę“. vz.lt. 2018-12-21. Nuoroda tikrinta 2023-06-08.
- ↑ „„VILNIAUS PREKYBOS“ PAJAMOS PERNAI AUGO 5 PROC. IR PASIEKĖ 5,3 MLRD. EURŲ“. Vilniaus prekyba. 2021-05-21. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ „„ERMI GROUP“ IŠ „VILNIAUS PREKYBOS“ ĮSIGIJO TROBOS, UAB“. Vilniaus prekyba. 2021-12-30. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 11,0 11,1 11,2 „Valdyba“. Vilniaus prekyba. 2024-09-05. Nuoroda tikrinta 2024-05-27.
- ↑ „Nerijaus Numos valdoma „Bertona“ įsigijo su „Vilniaus prekyba“ susijusių įmonių akcijas“. LRT. 2023-03-29. Nuoroda tikrinta 2023-06-12.
- ↑ „PC Lietuva: istorinė prekybininkų schema, kaip susikrauti milijonus iš neįgaliųjų, pradingo be pėdsako (I dalis)“. LRT. 2023-01-25. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 14,0 14,1 14,2 „Fondo veiklos ataskaita“ (PDF). Vilniaus prekybos paramos fondas Dabar. 2024-04-30. Suarchyvuotas originalas (PDF) 2024-05-27. Nuoroda tikrinta 2024-05-27.
- ↑ 15,0 15,1 „„Vilniaus prekybai“ vadovauja Marius Čatrauskas“. 15min. 2018-04-18. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 16,0 16,1 „KEIČIASI „VILNIAUS PREKYBOS“ VADOVAS IR VALDYBOS SUDĖTIS“. Vilniaus prekyba. 2018-04-18. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 17,0 17,1 „KEIČIASI „VILNIAUS PREKYBOS“ VADOVAS“. Vilniaus prekyba. 2018-11-08. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 18,0 18,1 „UŽ „VILNIAUS PREKYBOS“ VAIRO STOJA JAUNIAUSIAS VADOVAS BENDROVĖS ISTORIJOJE“. Vilniaus prekyba. 2018-03-15. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 19,0 19,1 „NAUJUOJU „VILNIAUS PREKYBOS“ VADOVU PASKIRTAS L. DEVYŽIS“. Vilniaus prekyba. 2020-10-14. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 20,0 20,1 „„VILNIAUS PREKYBOS“ VALDYBOS PIRMININKU IR VADOVU PASKIRTAS PAULIUS MENCAS, PRIE BENDROVĖS VALDYBOS TAIP PAT JUNGIASI ANDRIUS MIKALAUSKAS“. Vilniaus prekyba. 2021-05-18. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 21,0 21,1 „VADOVŲ POKYČIAI „VILNIAUS PREKYBOS“ GRUPĖJE: „VILNIAUS PREKYBAI“ VADOVAUS ANDRIUS MIKALAUSKAS, „EUROAPOTHECA“ – PAULIUS MENCAS“. Vilniaus prekyba. 2021-07-22. Nuoroda tikrinta 2023-06-11.
- ↑ 22,0 22,1 „J. BIVAINYTĖ STOJA VADOVAUTI „VILNIAUS PREKYBOS“ GRUPEI“. Vilniaus prekyba. 2022-03-03. Nuoroda tikrinta 2023-06-08.