Arbëreshë
![]() ![]() | |
Tipus | ètnia ![]() |
---|---|
Població total | 100.000 ![]() |
Geografia | |
Estat | Itàlia ![]() |
Els Arbëreshë són una minoria d'ètnia albanesa que viu a Itàlia. En són uns 100.000, dels quals uns 80.000 encara parlen l'albanès i viuen a 46 comunes de Sicília, Basilicata, Calàbria, Molise, Pulla, Campània i Abruços. Són cristians albanesos i s'hi establiren pels voltants del segle xvi. Tenen un cert reconeixement lingüístic, a diferència dels de Grècia, i darrerament s'han vist reforçats pels nous immigrats albanesos.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Bandiera_albanese_Kundisa.jpg/220px-Bandiera_albanese_Kundisa.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Typical_Arb%C3%ABresh%C3%AB_female_costumes.jpg/220px-Typical_Arb%C3%ABresh%C3%AB_female_costumes.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Artigianato_Arberesh.jpg/220px-Artigianato_Arberesh.jpg)
Distribució
[modifica]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Arbitali_map.png/220px-Arbitali_map.png)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Italia_albania1859.jpg/220px-Italia_albania1859.jpg)
- Abruços
- Província de Pescara
- Villa Badessa (fracció de Rosciano): Badhesa
- Província de Pescara
- Basilicata
- Província de Potenza
- Barile: Barilli o Barili
- Ginestra: Zhura
- Maschito: Mashqiti o Mashkjiti
- San Costantino Albanese: Shën Kostandini o Shen Kostandini
- San Paolo Albanese: Shën Pali o Shen Pali
- Província de Potenza
- Calàbria
- Província de Catanzaro
- Andali: Dandalli
- Caraffa di Catanzaro: Garrafa o Garafa
- Marcedusa: Marçidhuza
- Vena di Maida (fracció de Maida): Vina
- Zangarona (fracció de Lamezia Terme): Xingarona
- Província de Cosenza
- Acquaformosa: Firmoza
- Cariati: Kariati
- Castroregio: Kastërnexhi
- Farneta (fracció de Castroregio): Farneta
- Cerzeto: Qana
- Cavallerizzo (a Cerzeto): Kejverici o Kajverici
- San Giacomo di Cerzeto (a Cerzeto): Sënd Japku o Shën Japku
- Cervicati: Çervikati
- Civita: Çifti
- Falconara Albanese: Fallkunara
- Firmo: Ferma
- Frascineto: Frasnita
- Eianina (fracció de Frascineto): Ejanina
- Lungro: Ungra o Ungir
- Mongrassano: Mungrasana
- Plataci: Pllatëni o Pllatani
- San Basile: Shën Vasili
- San Benedetto Ullano: Shën Benedhiti
- Marri (fracció de San Benedetto Ullano): Allimarri
- San Cosmo Albanese Strigari
- San Demetrio Corone: Shën Mitri
- Macchia Albanese (fracció de San Demetrio Corone): Maqi
- San Giorgio Albanese: Mbuzati
- San Martino di Finita: Shën Mërtiri o Shën Murtiri
- Santa Caterina Albanese: Picilia
- Santa Sofia d'Epiro: Shën Sofia
- Spezzano Albanese: Spixana
- Vaccarizzo Albanese: Vakarici
- Província de Crotona
- San Nicola dell'Alto (o San Nicola dell' Viola): Shën Kolli
- Pallagorio: Puheriu o Puhëriu
- Carfizzi: Karfici o Karfici
- Província de Catanzaro
- Campània
- Província d'Avellino
- Greci: Katundi Greçi
- Província d'Avellino
- Molise
- Província de Campobasso
- Campomarino: Këmarini o Kemarini
- Montecilfone: Munxhufuni o Munçifuni
- Portocannone: Porkanuni o Portkanùn
- Ururi: Ruri o Rùri
- Província de Campobasso
- Pulla
- Província de Foggia
- Casalvecchio di Puglia: Kazallveqi
- Chieuti: Qefti o Kjéuti
- Província de Tàrent
- San Marzano di San Giuseppe: San Marcani o Shen Marzani
- Província de Foggia
- Sicília
- Província de Palerm
- Contessa Entellina: Kundisa
- Piana degli Albanesi: Hora e Arbëreshëvet
- Santa Cristina Gela: Sëndastina o Shëndastina
- Província de Palerm
Estatut polític
[modifica]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/Piana_degli_Albanesi_%28PA%29_-_segnali_stradali_bilingui_-_02.jpg/220px-Piana_degli_Albanesi_%28PA%29_-_segnali_stradali_bilingui_-_02.jpg)
No es troben sota la protecció de l'article 6 de la constitució italiana, ja que no els esmenta. Nogensmenys, l'estatut de la Regió de Calàbria reconeix l'herència històrica, cultural i artística dels pobladors d'origen albanès i grec, i la promoció de l'ensenyament d'ambúes llengües allà on es parlin.
L'article 5 de l'estatut de Basilicata deixa en mans de les autoritats "promoure i renovar l'apreciació de l'originalitat de l'herència lingüística i cultural de les comunitats locals". I l'estatut de Molise estipula que les autoritats regionals vigilaran l'herència històrica i lingüística, així com els tradicions familiars de les comunitats ètniques del territori. Això només s'ha traduït en algunes retolacions bilingües.
Pel que fa a l'ensenyament, no està inclòs en el programa oficial d'estudis de preescolar ni de primària, llevat de com a activitat extraescolar. I pel que fa a secundària, només a l'institut de Shën Mitri (San Demetrio Corone) es fan cursos d'albanès. A l'ensenyament tècnic és totalment absent. Pel que fa a l'ensenyament universitari, a les facultats de Roma, Nàpols, Bari, Cosenza i Palerm es donen classes d'albanès. L'AIADI va organitzar cursos d'albanès per a mestres de primària del 1965 al 1975.
Situació actual
[modifica]En general, viuen en regions rurals i semirurals, encara que ja en els anys 70 n'hi havia 4.000 d'emigrats a Roma, i pateixen un fort fenomen de despoblació similar al resta de la regió, ja que han d'emigrar per millorar econòmicament. Així, es calcula que han perdut el 20% dels efectius en els darrers vint anys.
Sembla que ja s'establiren alguns al territori en els segles xiii i xiv, i foren reforçats per emigracions del segle xv de catòlics i ortodoxos, pagesos i guerrers, a causa de la caiguda de Constantinoble (1453) i a la mort de Skanderbeg (1568). Assoliren una certa autonomia administrativa i els empraren per repoblar viles abandonades, però en el segle xvii els ortodoxos de Molise i Pulla foren reprimits i obligats a adoptar la fe catòlica. Durant el segle xix prengueren un paper actiu en el Risorgimento i hi aparegueren algunes revistes i diaris en albanès. La caiguda en l'ús de la llengua es deu a quatre factors principals:
- La dispersió territorial de les comunitats albaneses
- Influència del sistema educatiu, que facilita la diglòssia
- Influència dels mitjans de comunicació social, tots en italià
- Emigració massiva d'albanesos ètnics a causa de la precària situació econòmica.
Organitzacions arbereshe
[modifica]Durant els anys seixanta i setanta van aparèixer diverses associacions italo-albaneses, les més important de les quals eren:
- A Basilicata, el Gruppo Giorgio Kastriota Skanderbeg, amb la revista Vatra Jöne (La nostra llar).
- A Calàbria, l'Associazione Culturale italo-Albanesi, amb la revista Zeri i Arberesivet (La veu dels albanesos); el Circolo Culturale Genaro Placco, amb la revista Katundi Ynë (El nostre país); el Circolo Culturale Jeronimo di Rada; el Gruppo Hilzit i Temporit, l'AIAI, amb la revista Risveglio/Zgjimi, Jeta Arebereshë (Món albanès) i Calabria Sconosciuta; el Circolo Culturale Zjarri, amb la revista Zjarri (Foc); el Circolo Artistico e Culturale A. Lupinavi, que promou les dues emisores de ràdio Radio Libera Skanderbeg i Radio Libera Arbereshë; la Unione della Communità Italo-Albanesi, el Circolo Culturale Skanderbeg, la revista Dita Jöne (La teva jornada), els grups Cifi Shkembi i Gruppo Arberesh di San Benedetto Ullano.
- Al Laci, el Circolo Albanese Besa (Paraula Donada) amb les publicacions Vatra (Llar), Sheizat (La pleïade) i Flammuri.
- A Molise, la revista Gluhia Jöne e Bukur.
- A Puglia, la revista Zeri i Arbereshet.
- A Sicília, el Centro Regionale per le Tradizioni Albanese, amb la revista Laimtari I Arberehvet (El correu dels albanesos), l'Institito Internazionale di Studi Albanesi, amb un anuari, i la revista Fjala e Tin'zoti (Paraula de Déu), l'Associazione teatrale Ansambli i Teatrit Popullor Arbëresh, l'Associazione musicale Dhëndurët e Arbërit i culturale Fjala e re.
Presència als mitjans de comunicació
[modifica]No hi ha cap diari en albanès, però sí que algunes publicacions reben subsidis per incloure continguts en albanès:
- Zjarri (Foc), de caràcter lingüístic i científic, publicat de manera irregular, amb un 30% de continguts en albanès.
- Katundi Ynë, revista quatrimestral amb un 20-30% en albanès
- Kalendari i Arbëreshvet, anyal, amb un 80-90% en albanès
- Mondo Albanese, revista trimestral
D'altres són Zë i Arbëreshvet i l'aparició d'alguns articles en albanès al diari italià Rewnascita Sud. El nombre de diaris publicats en albanès, però, ha caigut en els darrers anys, tot i que el diari La Gazzetta di Mezzogiorno publica un suplement escrit la meitat en albanès, destinat, però, a Albània.
Pel que fa a la ràdio, les emisores Radio Libera Skanderbeg i Radio Shpresa Europa emeten alguns programes en albanès, però cap d'elles cobreix tot el territori de les comunitats albaneses.
Frases en arbëreshë
[modifica]albanès ![]() |
Arbëreshë | italià ![]() |
---|---|---|
Përshëndetje | Falem | Ciao |
Çfarë po bën? | Çë bën? | Che fai? |
Si jeni? | Si je? / Si rrì? | Come stai? |
Shumë mirë | Shumë / Ndutu mirë | Molto bene |
Faleminderit | Haristis | Grazie |
Flet shqip? | Flet arbërisht? | Parli albanese? |
Flas pak | Flas pak | Parlo poco |
Ku je? | Ku ndodhe / Ku je? | Dove sei? |
Unë jam nga Vlorë | U jam ka Vlorë | Io sono di Valona |
Je Shqiptar? | Je Arbëresh? | Sei Albanese? |
Ju lutem | Ju parkales | Per favore |
E kënaqur që u njohëm | Gezonem të të njoh | Piacere di averti conosciuto |
Mirëmëngjes | Mirë menatë | Buon mattino |
Të jeni mirë / Kujdhesë | Të jesh me shëndetë / Ruaj | Stammi bene / Attento |
Si ju quajnë? | Si të thonë? | Come ti chiami? |
Unë quhem Ëngjëlliqe | Mua më thonë Ëngjëlliqe | Mi chiamo Angela |
Më vjen keq / Më falë | Ndjésë / Ka më ndjésh | Scusa / Mi scuso |
Nuk e kuptova | Nëng / Ngë e ndëlgova | Non ho capito |
Mirupafshim | Qavarrisu | Arrivederci |
Po | O / Ëj | Sì |
Jo | Jo | No |
Bibliografia
[modifica]- Jan Ulrich Clauss Isole linguistiche nell'Italia meridionale a Minoranze núm. 16, 4t trimestre 1979.
- Vincenzo Dorsa, Sugli albanesi: ricerche e pensieri, Napoli, 1847 (a Google books).
- Enrico Ferraro, Bibliografia arberesca (a Mondo Arberesco).
- Guerrieri dell'Epiro - Appendice sugli Arbëreshë in Italia.
- HALIMI, Redi, «L'Albania prima dell'Albania», Diacronie. Studi di Storia Contemporanea, n. 4-3, 2010.
- Kellner, Heidrun : Die albanische Minderheit in Sizilien: eine ethnosoziologische Untersuchung der Siculo-Albaner, dargestellt anhand historischer u. volkskundlicher Quellen sowie eigener Beobachtung in Piana degli Albanesi. (=Albanische Forschungen. 10), Wiesbaden 1972.
- Giovanni Armillotta : The Arbëreshët. The Christian Albanian emigration to Italy. a: L'Osservatore Romano, Jg. 141, Nr. 139 (20 de juny de 2001). article a Internet
Enllaços externs
[modifica]- http://www.mondoarberesco.it
- http://www.pianalbanesi.it
- http://www.eparchiapiana.it/
- http://www.jemi.it Jemi la més gran comunitat Arbereshe al web
- Arbitalia