Llibre dels Herois i Heroïnes de la Pàtria
Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria | |
---|---|
![]() ![]() | |
Tipus | guardó, memorial i obra escultòrica ![]() |
Creació | 15 de novembre de 1989 29 de novembre de 2007 : legislació | : primer inscrit
Material | acer ![]() |
Propietat de | Govern Federal del Brasil |
Localització | |
Col·lecció | |
Municipi | Brasília (Brasil) ![]() |
Localització | Panteó de la Pàtria i de la Llibertat Tancredo Neves ![]() |
El Llibre dels Herois i Heroïnes de la Pàtria (en portuguès brasiler i oficialment, Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria) és un registre de les persones que, individual o conjuntament, van servir al Brasil en la seva defensa i construcció amb excepcional dedicació i heroisme.[1]
Història
[modifica]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Pante%C3%A3o_da_P%C3%A1tria_Tancredo_Neves.jpg/180px-Pante%C3%A3o_da_P%C3%A1tria_Tancredo_Neves.jpg)
En finalitzar la dictadura militar al país (1964-1985), el Brasil va iniciar un procés de redemocratització i de posada en valor dels ideals nacionals. L'any 1988 es decideix la construcció a la Plaça dels Tres Poders de Brasília del Panteó de la Pàtria, que rebria el nom oficial de Panteó de la Pàtria i de la Llibertat Tancredo Neves. Inaugurat un any després, en el pis superior del recinte s'hi troba el Llibre d'Acer (Livro de Aço), on els Herois de la Pàtria –el desdoblament a "Herois i Heroïnes" es va produir el 2017–[1] tenen físicament inscrit el seu nom.[2][3]
El llibre consta de 10 peces d'acer (portada, contraportada i 8 pàgines). Cada pàgina conté 6 herois —persones o grups—, 3 a l'anvers i 3 al revers, amb el nom, una breu descripció biogràfica i la data d'inscripció. Els visitants del Panteó poden passar les pàgines i llegir-ne els noms.[4]
Per decret llei, el 15 de novembre de 1989 es va aprovar el nom de les dues primeres persones en formar-ne part: Joaquim José da Silva Xavier (amb motiu del bicentenari de la Inconfidência mineira) i Manuel Deodoro da Fonseca (pel centenari de la proclamació de la república).[5] La gravació dels noms en el Llibre va trigar uns anys: el 21 d'abril de 1992 va tenir la cerimònia d'inscripció de Tiradentes (en el bicentenari de la seva execució), mentre que el president Deodoro da Fonseca va haver d'esperar fins al 1997.[6][7] Entre mig d'aquestes dues cerimònies, va registrar-se i gravar-se també el nom de Zumbi dos Palmares.[8]
Amb el pas dels anys, s'hi van anar afegint noms sense que hi hagués una reglamentació oficial sobre quins eren els requisits per poder optar-hi. Aquesta es va establir l'any 2007 (ja amb deu noms gravats i dos més aprovats), per mitjà de la Llei Federal nº 11.597. A més dels fets vitals del candidat, es marcava un lapse de 50 anys després de la seva mort, a excepció dels morts en el camp de batalla.[9] El 2015, el període mínim d'espera es va reduir a només 10 anys,[10] un canvi fet pel govern Rousseff per a possibilitar l'admissió de Leonel Brizola.[11]
Tramitació
[modifica]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bd/Imperador_Dom_Pedro_I_no_Livro_dos_Her%C3%B3is_da_P%C3%A1tria_Brasileira_%282%29.jpg/220px-Imperador_Dom_Pedro_I_no_Livro_dos_Her%C3%B3is_da_P%C3%A1tria_Brasileira_%282%29.jpg)
La proposició d'un nom per ser inclòs en el Llibre dels Herois i Heroïnes de la Pàtria pot ser feta per qualsevol Diputat Federal o Senador, o pel mateix President de la República. El projecte de llei ha de ser aprovat per les dues cambres del Congrés Nacional i també per Presidència. En cas que el cap de l'executiu veti la proposició, aquesta torna a ser votada per diputats i senadors. Si totes dues institucions la validen per majoria absoluta, el projecte esdevé llei.[12][13]
Crítiques al procés
[modifica]Conforme va créixer el nombre d'inscrits en el Llibre d'Acer, la presentació de projectes per afegir-ne de nous s'ha disparat, convertint-se en una mesura populista. S'ha discutit també sobre la baixa representació femenina en la llista, sobretot en els primers anys (2 dones entre les primeres 40 personalitats recollides).[2] També hi ha hagut registres molt polèmics, com és el cas del president Vargas, qui va convertir el país en una dictadura autoritària entre 1937 i 1945.[14]
Cerimònies bloquejades
[modifica]L'última cerimònia de gravació de noms data de desembre de 2018 i, des de llavors, les inscripcions posteriors a aquell mes no s'han materialitzat. El Livro de Aço va ser ideat per a rebre noves personalitats esporàdicament (van decretar-se 8 nomenaments en els primers 15 anys d'existència); però, a partir de 2005, el nombre d'inscripcions va créixer molt més ràpid del previst, fins a esgotar-se l'espai disponible en les 8 pàgines originals del llibre.[4][15]
L'any 2024, la Secretaria de Cultura del Districte Federal va anunciar l'obertura d'una licitació pel projecte d'ampliació del Llibre, de tal manera que es pugui resoldre l'embut.[4]
Inscrits
[modifica]En la següent llista s'inclouen totes les persones que han sigut legítimament inscrites en el Llibre d'Acer, mitjançant la publicació d'una Llei Federal en el Diário Oficial da União:
# | Nom | Naixement i defunció |
Resum biogràfic | Nº llei inscr.[16] | Data cerimònia | Ref. | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Joaquim José da Silva Xavier "Tiradentes" |
1746 | 1792 | Alferes, màrtir de la Inconfidência mineira | 7919/1989 | 21 abril 1992 | [17] |
2 | Zumbi dos Palmares | 1655 | 1695 | Líder del Quilombo de Palmares | 9315/1996 | 21 març 1997 | |
3 | Manuel Deodoro da Fonseca | 1827 | 1892 | Mariscal i 1r President de la República | 7919/1989 | 15 novembre 1997 | |
4 | SMI Dom Pedro I | 1798 | 1834 | Proclamador de la independència del Brasil i primer emperador | 9828/1999 | 5 setembre 1999 | |
5 | Luís Alves de Lima e Silva Duc de Caxias |
1803 | 1880 | Oficial en cap de l'exèrcit a les guerres de la Plata i Triple Aliança i Primer Ministre | 10641/2003 | 28 gener 2003 | |
6 | José Plácido de Castro | 1873 | 1908 | Cap militar en l'annexió de l'Acre i governador d'aquest estat | 10440/2002 | 17 novembre 2004 | |
7 | Joaquim Marques Lisboa Marquès de Tamandaré |
1807 | 1897 | Almirall, patró de la Marina del Brasil | 10796/2003 | 13 desembre 2004 | |
8 | Francisco Manuel Barroso da Silva Baró d'Amazonas |
1804 | 1882 | Almirall, líder en la batalla naval de Riachuelo | 11120/2005 | 11 juny 2005 | |
9 | Alberto Santos-Dumont | 1873 | 1932 | Inventor del primer avió enlairat a motor, el 14-bis | 11298/2006 | 26 juliol 2006 | |
10 | José Bonifácio de Andrada e Silva | 1763 | 1838 | Científic, escriptor i diplomàtic, se'l coneix com el Patriarca de la Independència | 11135/2005 | 21 abril 2007 | |
11 | Chico Mendes | 1944 | 1988 | Sindicalista i ambientalista assassinat per la seva defensa de l'Amazònia | 10952/2004 | 4 setembre 2012 | |
12 | Joaquim da Silva Rabelo Frare "Caneca" |
1779 | 1825 | Religiós, escriptor i republicà, participà de la Revolució pernambucana i la Confederació de l'Equador | 11528/2007 | ||
13 | Manuel Luís Osório Marquès d'Herval |
1808 | 1879 | Mariscal, heroi de la guerra de la Triple Aliança, patró del cos de cavalleria | 11680/2008 | ||
14 | Ildefonso Pereira Correia Baró de Serro Azul |
1849 | 1894 | Empresari i líder civil, màrtir de la defensa de Curitiba durant la Revolució Federalista | 11863/2008 | ||
15 | Antônio de Sampaio | 1810 | 1866 | Brigadier, heroi de la guerra de la Triple Aliança, patró del cos d'infanteria | 11932/2009 | ||
16 | Sepé Tiaraju | c. 1723 | 1756 | Cacic guaraní, líder de la resistència indígena en la guerra Guaraní | 12032/2009 | ||
17 | Ana Néri | 1814 | 1880 | Pionera de la infermeria al Brasil i heroïna a la Guerra de la Triple Aliança | 12105/2009 | ||
18 | Hipólito José da Costa | 1774 | 1823 | Diplomàtic, periodista i editor del primer diari brasiler, el Correio Braziliense | 12283/2010 | ||
19 | Sant José de Anchieta | 1534 | 1597 | Missioner jesuïta, estudiós de les llengües tupí i cofundador de Rio de Janeiro i São Paulo | 12284/2010 | ||
20 | Getúlio Vargas | 1882 | 1954 | 14è i 17è President del Brasil | 12326/2010 | ||
21 | João de Deus Nascimento | 1771 | 1799 | Màrtirs de la Conjuració bahiana, també coneguda com Revolta dels sastres | 12391/2011 | ||
Lucas Dantas do Amorim Torres | 1774 | ||||||
Manuel Faustino dos Santos Lira | 1775 | ||||||
Luís Gonzaga das Virgens | 1761 | ||||||
22 | Mário Martins de Almeida | 1901 | 1932 | MMDC o Màrtirs de la Revolució Constitucionalista de 1932 | 12430/2011 | ||
Euclides Bueno Miragaia | 1911 | ||||||
Dráusio Marcondes de Souza | 1917 | ||||||
Antônio Américo de Camargo Andrade | 1901 | ||||||
23 | Júlio César Ribeiro de Sousa | 1843 | 1887 | Inventor, precursor de la dirigibilitat aèria | 12446/2011 | ||
24 | Soldats del cautxú | - | - | Tropes allistades durant la 2GM que van servir en les plantacions de siringa a l'Amazònia | 12447/2011 | ||
25 | Heitor Villa-Lobos | 1887 | 1959 | Compositor i mestre d'orquestra | 12455/2011 | ||
26 | Domingos José Martins | 1781 | 1817 | Líder màrtir de la Revolució pernambucana | 12488/2011 | ||
27 | José Maria da Silva Paranhos Júnior Baró de Rio Branco |
1845 | 1912 | Patró del cos diplomàtic brasiler, nominat al Nobel de la Pau | 12502/2011 | ||
28 | Roberto Landell de Moura | 1861 | 1928 | Mossèn i inventor de prototips de ràdio, telègraf i telèfon | 12614/2012 | ||
29 | Anita Garibaldi | 1821 | 1849 | Guerrillera en la guerra dels Farrapos | 12615/2012 | ||
30 | Francisco Barreto de Meneses | 1616 | 1688 | Herois de Guararapes: Comandants de les tropes brasileres que lluitaren contra Nova Holanda en la batalla de Guararapes | 12701/2012 | ||
João Fernandes Vieira | c. 1610 | 1681 | |||||
André Vidal de Negreiros | 1606 | 1680 | |||||
Henrique Dias | s/d | 1662 | |||||
Antônio Filipe Camarão | c. 1600 | 1648 | |||||
Antônio Dias Cardoso | s/d | 1670 | |||||
31 | Joaquim Nabuco | 1849 | 1910 | Polític, diplomàtic i escriptor abolicionista | 12988/2014 | 19 agost 2014 | |
32 | Bárbara de Alencar | 1760 | 1832 | Comerciant, participà de la Revolució pernambucana i la Confederació de l'Equador, considerada la primera presonera política del país | 13056/2014 | 12 desembre 2018 | |
33 | Cândido Rondon | 1865 | 1958 | Mariscal, indigenista i explorador del Mato Grosso i la conca amazònica | 13141/2015 | ||
34 | Ruy Barbosa | 1849 | 1923 | Jutge i polític, coautor de 1a Constitució Republicana (1891) i membre fundador de l'ABL | 13162/2015 | ||
35 | Leonel Brizola | 1922 | 2004 | Líder d'esquerra, ha estat l'únic governador de dos estats diferents | 13229/2015 | ||
36 | Clara Camarão | s. xvii | s/d | Comandant potiguara d'un esquadró de guerreres indígenes en les batalles contra el Brasil neerlandès | 13422/2017 | ||
37 | Jovita Feitosa | 1848 | 1867 | Allistada al Cos de Voluntaris per lluitar a la guerra contra el Paraguai, fent-se passar per un home | 13423/2017 | ||
38 | Zuzu Angel | 1921 | 1974 | Denunciant de les tortures i asssassinats durant la dictadura, fou assassinada tres anys després | 13433/2017 | ||
39 | Francisco José do Nascimento "Dragão do Mar" |
1839 | 1914 | Mariner i abolicionista, detonant de la prohibició de l'esclavitud al Ceará | 13468/2017 | ||
40 | Joaquim Maria Machado de Assis | 1839 | 1908 | Escriptor, primer president de l'ABL | 13558/2017 | ||
41 | Antônio Carlos Gomes | 1836 | 1896 | Compositor d'òpera | 13579/2017 | ||
42 | João Pedro Teixeira | 1918 | 1962 | Activista polític de les lligues pageses, morí assassinat | 13598/2018 | ||
43 | José Feliciano Fernandes Pinheiro Vescomte de São Leopoldo |
1774 | 1847 | Magistrat i polític, diputat en les Corts Constituents del Brasil independent i primer president de l'IHGB | 13599/2018 | ||
44 | Martim Soares Moreno | c. 1586 | fl. 1648 | Militar, fundador de l'actual estat de Ceará | 13613/2018 | ||
45 | Euclides da Cunha | 1866 | 1909 | Escriptor, periodista i diplomàtic | 13622/2018 | ||
46 | Joaquim Francisco da Costa Germà Joaquim do Livramento |
1761 | 1829 | Religiós, recaptava donacions per fundar hospitals, escoles i asils | 13623/2018 | ||
47 | Luís Gama | 1830 | 1882 | Escriptor i advocat abolicionista | 13628/2018 | ||
48 | João Francisco de Oliveira João das Botas |
s/d | 1833 | Oficial de l'armada durant les guerres d'Independència i Cisplatina | 13697/2018 | ||
49 | Maria Felipa de Oliveira | s/d | 1873 | Civil, combatent en els episodis de la Guerra d'Independència que van tenir lloc en la regió de la badia de Todos os Santos | |||
50 | Joana Angélica de Jesus | 1761 | 1822 | Abadessa, "primera màrtir de la Independència" caiguda defensant el Convent de Lapa, a Salvador | |||
51 | Maria Quitéria de Jesus | 1792 | 1853 | Alferes, combatent transvestit d'home en la Guerra d'Independència del Brasil | |||
52 | Miguel Arraes | 1916 | 2005 | Líder socialista, tres cops Governador de Pernambuco, patí presó i exili durant la dictadura | 13719/2018 | ||
53 | Juscelino Kubitschek | 1902 | 1976 | 21è President de la República, propulsor de la construcció de Brasília | 13766/2018 | Pendent | [18] |
54 | Ulysses Guimarães | 1916 | 1992 | Polític i professor, President de l'Assemblea Nacional Constituent posterior a la dictadura | 13815/2019 | [19] | |
55 | Dandara dos Palmares | s/d | 1694 | Defensora del Quilombo de Palmares junt amb el seu marit, Zumbi | 13816/2019 | ||
56 | Luísa Mahin | s/d | s. xix | Exesclava, participant de la Revolta dels Malês i la Sabinada | |||
57 | Antônio Vicente Mendes Maciel Antônio Conselheiro |
1830 | 1897 | Líder de la comuna de Canudos, destruïda per l'exèrcit en la guerra de Canudos | 13829/2019 | [20] | |
58 | Nelson Carneiro | 1910 | 1996 | Advocat i polític, promotor de la llei del divorci al Brasil | 13852/2019 | [21] | |
59 | Tobias Barreto | 1839 | 1889 | Poeta, filòsof, professor i jurista | 13927/2019 | [22] | |
60 | Osvaldo Aranha | 1894 | 1960 | Polític i diplomàtic, president de l'Assemblea General de l'ONU i candidat al Nobel de la Pau | 13991/2020 | [23] | |
61 | Francisco Cândido Xavier | 1910 | 2002 | Altruista, divulgador espiritista, dos cops nominat al Nobel de la Pau | 14201/2021 | [24] | |
62 | Nise da Silveira | 1905 | 1999 | Psiquiatra, pionera en l'ús de teràpia artística en el tractament psiquiàtric | 14401/2022 | [25] | |
63 | Marcílio Dias | 1838 | 1865 | Mariner, heroi de la Guerra de la Triple Aliança | 14471/2022 | [26] | |
64 | Antonieta de Barros | 1901 | 1952 | Primera dona negra en ser diputada estatal | 14518/2023 | [27] | |
65 | Zilda Arns | 1934 | 2010 | Pediatra, sanitària i missionera | 14552/2023 | [28] | |
66 | Jaime Nelson Wright | 1927 | 1999 | Pastor presbiterià opositor a la dictadura | 14573/2023 | [29] | |
67 | Adhemar Ferreira da Silva | 1927 | 2001 | Primer bicampió olímpic brasiler i recordista mundial de triple salt | 14575/2023 | ||
68 | Maria Rita de Sousa Brito Lopes Pontes Santa Dulce dels Pobres |
1914 | 1992 | Monja franciscana, primera canonitzada nascuda al Brasil | 14584/2023 | [30] | |
69 | Laudelina de Campos Melo | 1904 | 1991 | Fundadora del primer sindicat de treballadores domèstiques | 14635/2023 | [31] | |
70 | Margarida Alves | 1933 | 1983 | Sindicalista rural assassinada | 14649/2023 | [32] | |
71 | Cícero Romão Batista Padre Cícero |
1844 | 1934 | Sacerdot, Servent de Déu i polític a Ceará | 14693/2023 | [33] | |
72 | Maria Beatriz Nascimento | 1942 | 1995 | Historiadora i professora, activista del moviment negre i feminista | 14712/2023 | [34] | |
73 | Luiz Gonzaga | 1912 | 1989 | Músic, figura capçal del baião i el forró | 14793/2024 | [35] | |
74 | Llancers negres | - | - | Cos format per afrodescendents que va combatre per la República Riograndense en la guerra dels Farrapos | 14795/2024 | ||
75 | Dorina Nowill | 1919 | 2010 | Educadora i activista en favor dels deficients visuals | 14796/2024 | ||
76 | Abdias do Nascimento | 1914 | 2011 | Professor, artista i polític, activista del moviment negre | 14800/2024 | ||
77 | César Lattes | 1924 | 2005 | Físic, membre de l'equip que descobrí els pions | 14839/2024 | [36] |
Candidats
[modifica]Hi ha diverses personalitats de les que s'està tramitant la inclusió en el Llibre del Herois i Heroïnes. En destaquen el general Francisco Xavier da Veiga Cabral, cap de la defensa de l'estat d'Amapá durant la intrusió francesa de 1895;[37] el mariscal de l'aire Eduardo Gomes, patró de la Força Aèria Brasilera;[38] João Cândido Felisberto, membre de l'armada i líder de la Revolta de la Fuetada;[39] els científics Vital Brazil i Oswaldo Cruz;[40] el tricampió de Formula 1 Ayrton Senna;[41] els membres de la família imperial Pere II i la princesa Isabel;[42] l'arquebisbe Hélder Câmara, defensor dels Drets Humans durant l'etapa de la dictadura militar;[43] o el manaó Ajuricaba, líder contra l'esclavització d'indígenes durant la colonització portuguesa.[44] Entre els difunts del segle xxi, es dona per fet que algun dia seran inscrits el futbolista Pelé i l'arquitecte Oscar Niemeyer.[15]
Un projecte de llei presentat l'any 2023 estudia eliminar el requisit dels 10 anys mínims des de la data de la defunció d'un candidat per poder iniciar-se la tramitació de la llei al Congrés Nacional. D'aquesta manera, es podria tramitar per la via ràpida noms d'ampli consens o morts en acte heroic que la normativa vigent només admet per a militars morts en combat. Hagués estat el cas, per exemple, d'Heley de Abreu Silva Batista, la mestra de preescolar que el 2017 va salvar 25 alumnes d'un incendi provocat a la seva escola.[45]
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 «Lei nº 13.433, de 12 de abril de 2017» (en portuguès). Diário Oficial da União, 13-04-2017. Arxivat de l'original el 2022-07-31 [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ 2,0 2,1 «O Panteão da Liberdade e da Democracia Tancredo Neves». A: Rabêlo de Almeida, Juniele; Meness, Sônia (coords.). História pública em debate: Patrimônio, educação e mediações do passado (en portuguès de Portugal). São Paulo: Letra e Voz, 2018-05-09, p. 42-50. ISBN 978-85-93467-11-0. Arxivat 2024-05-20 a Wayback Machine.
- ↑ «Livro de Herois e Heroínas da Pátria, mantido em Brasília, ganha 21 novos nomes» (en portuguès brasiler). G1. Globo, 12-12-2008. Arxivat de l'original el 2020-08-01. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ 4,0 4,1 4,2 Feitoza, Cézar; Brasil, Mariana. «Livro de Heróis da Pátria está desatualizado há 6 anos por falta de páginas de aço» (en portuguès brasiler). Folha de S.Paulo. UOL, 19-05-2024. Arxivat de l'original el 2024-05-20. [Consulta: 21 maig 2024].
- ↑ «Lei nº 7.919, de 11 de dezembro de 1989» (en portuguès). Diário Oficial da União, 12-12-1989. Arxivat de l'original el 2022-07-31 [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ Veiga, Edison. «Tiradentes: como um herói 'sem rosto' acabou ganhando uma representação quase religiosa» (en portuguès brasiler). Negócios. Globo, 20-04-2022. Arxivat de l'original el 2022-09-23. [Consulta: 31 juliol 2022].
- ↑ «Panteão da Pátria: os 43 heróis e heroínas do Brasil» (en portuguès brasiler). UOL, 04-07-2018. Arxivat de l'original el 2022-05-17. [Consulta: 31 juliol 2022].
- ↑ Sotto Maior Neto, Olympio de Sá; Seifert Bazzo, Mariana. «Ref. Of. n. 37/2017 - Instituto Brasil & África» (en portuguès brasiler). Centro de Apoio operacional das Promotorias de Justiça de porteção aos Direitos Humanos. Ministério Público do Estado do Paraná, 03-07-2017. Arxivat de l'original el 2022-07-31. [Consulta: 31 juliol 2022].
- ↑ «Lei nº 11.597, de 29 de novembro de 2007» (en portuguès). Diário Oficial da União, 30-11-2007. Arxivat de l'original el 2022-07-31 [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Lei nº 13.229, de 28 de dezembro de 2015» (en portuguès). Diário Oficial da União, 29-12-2015. Arxivat de l'original el 2022-07-31 [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Dilma altera lei e declara Brizola como "herói da pátria"» (en portuguès brasiler). GZH, 29-12-2015. Arxivat de l'original el 2022-07-31. [Consulta: 31 juliol 2022].
- ↑ Nublat, Johanna; Iglesias, Simone. «Novas leis transformam Anchieta e Hipólito da Costa em heróis nacionais» (en portuguès brasiler). Folha de S.Paulo, 07-07-2010. Arxivat de l'original el 2022-07-31. [Consulta: 31 juliol 2022].
- ↑ Peixoto Lima, Carlito. «Congresso derruba veto de Bolsonaro e confirma Nise da Silveira como heroína da Pátria : Tribuna do Sertão» (en portuguès brasiler). Tribuna do Sertão, 06-07-2022. Arxivat de l'original el 2022-07-31. [Consulta: 31 juliol 2022].
- ↑ Guimarães Mueller, Izis; Silva de Sousa, Maria Aparecida «O problema do herói Getúlio Vargas: O tempo da escrita e seus interesses na atualização de personagens históricos» (en portuguès). Revista de Literatura, História e Memória, 16, 27, 06-08-2020, pàg. 61–82. Arxivat de l'original el 2022-07-31. DOI: 10.48075/rlhm.v16i27.24794. ISSN: 1983-1498 [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ 15,0 15,1 «Quem são os heróis e as heroínas do Brasil» (en portuguès brasiler). Senat del Brasil, 31-03-2023. Arxivat de l'original el 2023-05-31. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ «Legislação Federal Brasileira» (en portuguès brasiler). Presidência do Governo. Arxivat de l'original el 2022-07-31. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Lista completa dos heróis e heroínas da Pátria inscritos no Livro de Aço do Panteão da Pátria e da Liberdade Tancredo Neves» (
PDF) (en portuguès brasiler). Centro Cultural Três Poderes. Secretaria de Estado de Cultura e Economia Criativa do Distrito Federal, 31-12-2018. Arxivat de l'original el 2022-01-20. [Consulta: 30 juliol 2022].
- ↑ «Senado inclui Juscelino Kubitschek no Livro dos Heróis da Pátria» (en portuguès brasiler). Correio Braziliense, 28-11-2018. Arxivat de l'original el 2022-08-04. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Livro dos Heróis terá Ulysses Guimarães, Dandara dos Palmares e Luiza Mahin» (en portuguès brasiler). Câmara dos Deputados, 29-04-2019. Arxivat de l'original el 2022-06-25. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Antônio Conselheiro será incluído no Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). Senado Federal. Arxivat de l'original el 2022-07-30. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Autor da Lei do Divórcio, Nelson Carneiro tem o nome aprovado para o Livro de Heróis da Pátria» (en portuguès brasiler). Câmara dos Deputados, 08-11-2018. Arxivat de l'original el 2023-03-27. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Sancionada lei que inscreve Tobias Barreto no Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). Universidade Federal de Pernambuco, 12-12-2019. Arxivat de l'original el 2022-09-09. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Senado inclui Oswaldo Aranha no livro dos Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). Senado Federal, 18-02-2020. Arxivat de l'original el 2022-08-10. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ Meirelles, Leonardo. «Chico Xavier tem o nome inscrito no Livro dos Heróis da Pátria» (en portuguès brasiler). Metrópoles, 08-09-2021. Arxivat de l'original el 2023-01-09. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Após veto derrubado, lei considera Nise da Silveira como Heroína da Pátria» (en portuguès brasiler). Senado Federal, 11-07-2022. Arxivat de l'original el 2022-08-02. [Consulta: 2 agost 2022].
- ↑ «Sancionada lei que inscreve marinheiro Marcílio Dias no 'Livro dos Heróis'» (en portuguès brasiler). DM Sudoeste, 07-12-2022. [Consulta: 10 gener 2024].[Enllaç no actiu]
- ↑ «Antonieta de Barros é incluída no Livro de Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). Observatório da Violência contra a Mulher, 30-01-2023. Arxivat de l'original el 2024-01-10. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ Amorim, Luana. «Médica catarinense Zilda Arns entra no Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). NSC Total, 24-04-2023. Arxivat de l'original el 2024-01-10. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ «Bicampeão olímpico e pastor são incluídos no livro de heróis da pátria» (en portuguès brasiler). Agência Brasil, 11-05-2023. Arxivat de l'original el 2024-05-20. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ «Nome de irmã Dulce é incluído no Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). Cambra de Diputats del Brasil, 17-05-2023. Arxivat de l'original el 2024-01-10. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ Lima Neto, Francisco. «Saiba quem foi Laudelina de Campos Mello, a nova heroína da pátria» (en portuguès brasiler). Folha de S.Paulo. UOL, 26-07-2023. Arxivat de l'original el 2024-01-10. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ «Nome de Margarida Alves é incluído no 'Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria'» (en portuguès brasiler). Senat del Brasil, 17-08-2023. Arxivat de l'original el 2024-01-21. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ «Padre Cícero é incluído no Livro dos 'Heróis da Pátria'» (en portuguès brasiler). G1. Globo, 11-10-2023. Arxivat de l'original el 2023-10-17. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ «Líder do feminismo negro é incluída no 'Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria'» (en portuguès brasiler). Cambra dels Diputats del Brasil, 31-10-2023. Arxivat de l'original el 2024-01-31. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ «Livro de Heróis e Heroínas da Pátria ganha quatro novos nomes» (en portuguès brasiler). 96FM Bauru, 09-01-2024. Arxivat de l'original el 204-01-10. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ Resck, Guilherme. «Quem é César Lattes, novo integrante do Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). sbt news. SBT, 11-04-2024. Arxivat de l'original el 2024-04-21. [Consulta: 21 abril 2024].
- ↑ «Aprovado reconhecimento de general Cabralzinho como Herói da Pátria» (en portuguès brasiler). Senado Federal, 23-09-2021. Arxivat de l'original el 2022-08-04. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ Salles Ferro, Flavia. Um liberal autoritário: trajetória política de Eduardo Gomes (1922-1981) (tesi) (en portuguès brasiler). Juiz de Fora: Universidade Federal de Juiz de Fora, 2020. Arxivat 2022-08-04 a Wayback Machine.
- ↑ «Comissão aprova inserção do nome de João Cândido no Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). Senado Federal, 28-10-2021. Arxivat de l'original el 2022-12-12. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «Os 43 heróis e heroínas do Brasil que poderão se tornar 44» (en portuguès brasiler). Espaço Vital Independente, 08-09-2020. Arxivat de l'original el 2024-05-20. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ «CE aprova nome de Ayrton Senna como herói da Pátria» (en portuguès brasiler). Senado Federal, 05-04-2019. Arxivat de l'original el 2022-08-04. [Consulta: 4 agost 2022].
- ↑ Santana, Diego. «Panteão da Pátria e da Liberdade foi preservado dos ataques no domingo (8)» (en portuguès brasiler), 14-01-2023. Arxivat de l'original el 2023-01-24. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ Brito, Carol. «Dueire propõe homenagem a Dom Hélder Câmara no Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria» (en portuguès brasiler). Folha de Pernambuco, 21-08-2023. Arxivat de l'original el 2024-01-10. [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ Santos Dantas, Fabiana «A saga legislativa dos heróis e heroínas brasileiros». Revista Jurídica da Presidência, 22, 128, 29-01-2021, pàg. 582. Arxivat de l'original el 2024-01-10. DOI: 10.20499/2236-3645.RJP2021v22e128-1874. ISSN: 2236-3645 [Consulta: 10 gener 2024].
- ↑ «Projeto muda regra para inscrição no Livro dos Heróis e Heroínas da Pátria - Notícias» (en portuguès brasiler). Cambra de Diputats del Brasil, 01-08-2023. Arxivat de l'original el 2024-01-10. [Consulta: 10 gener 2024].
Bibliografia complementària
[modifica]- Barbosa Fraga, André. Os heróis da pátria: política cultural e história do Brasil no governo Vargas (tesi) (en portuguès brasiler). Niterói: Universidade Federal Fluminense, 2012.
- Lopes da Silva, Zélia. Memória e identidades negras patrimonializadas: (Brasil - séculos XX/XXI) (en portuguès brasiler). Paco e Littera, 2021-09-21. ISBN 978-65-5840-525-2.