Sicle
![]() ![]() | |
Tipus | unitat de massa i tipus de moneda ![]() |
---|---|
Unitat de | massa ![]() |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Tarentum_Hannibal.jpg/220px-Tarentum_Hannibal.jpg)
El sicle (de l'hebreu שקל, sheqel, a través del llatí siclus, en grec antic σίγλος o σίκλος) era una antiga unitat per mesurar els pesos usada a l'Orient Mitjà (Palestina) i a Mesopotàmia (Assíria i Babilònia), que corresponia al dàric persa.[1]
Normalment fa referència a una antiga unitat de pes jueva. El mot derivava de la paraula hebrea que significava 'pesar'. El valor va variar notablement segons el temps i els diversos llocs en què estigué en vigor: la unitat mesopotàmica equivalia a 8,33 grams, i es dividia en 2 zuzu (mig sicle cadascun), o 8 bitqu, o 12 mahat, o 24 giru, o 40 halluru, o 180 uttetu. El sicle palestí tenia 11,5 g.
Amb el mateix nom es coneixen les monedes, d'argent o d'or, que tenien un pes d'un sicle. Tant els fenicis com els hebreus en van batre.
El pes del sicle jueu podia variar entre els 10 i els 13 grams. Un sicle valia 20 guerot i vint sicles formaven una mina.
Es creu que les «30 monedes de plata» de Judes eren sicles de Tir.[2]
Juli Pòl·lux deia que un sicle tenia el mateix valor monetari que una tercera part d'una dracma àtica i pesava l'equivalent a 14'9 grams. Quan el dracma era una moneda estesa per tots els territoris antics, alguna pobles consideraven que un sicle era equivalent a una tetradracma, altres a una didracma i fins i tot alguns li donaven el valor d'una dracma.[3]
Modernament s'ha reprès el mot hebreu sheqel per anomenar la nova moneda de l'Estat d'Israel.
Referències
[modifica]- ↑ «Sicle». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ No fueron denarios romanos, fueron siclos de Tiro las 30 monedas de la traición de Judas. José María Martínez Gallego.
- ↑ Smith, William (ed.). «Siclus». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 7-XII-2020].