Tähtitieteilijä
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Johannes_Vermeer_-_The_Astronomer_-_1668.jpg/250px-Johannes_Vermeer_-_The_Astronomer_-_1668.jpg)
Tähtitieteilijä eli astronomi (ja etenkin englanninkielisessä kirjallisuudessa myös astrofyysikko, engl. astrophysicist) on yleisnimitys tutkijalle, joka on erikoistunut tähtitieteeseen tai kosmologiaan eli tutkii (Maan ulkopuolista) avaruutta, kuten Aurinkoa, planeettoja, tähtiä, galakseja, tähtienvälistä ainetta tai maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa, sekä näihin liittyviä fysikaalisia prosesseja. Osa tähtitieteellisestä tutkimuksesta sulautuu saumattomasti matematiikkaan, fysiikkaan, teoreettiseen fysiikkaan sekä tietojenkäsittelytieteeseen.
Koulutus
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tässä artikkelissa tai sen osassa aihetta käsitellään lähinnä Suomen tai suomalaisten näkökulmasta. Voit auttaa Wikipediaa parantamalla artikkelin näkökulmaa yleismaailmallisemmaksi. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. |
Tähtitiedettä opetetaan Helsingin, Turun ja Oulun yliopistoissa. Tähtitiede kuuluu fysikaalisten tieteiden koulutusohjelmaan. Opiskelijat valitaan muiden fysiikan opiskelijoiden mukana ja he erikoistuvat alalle opintojen alkuvaiheessa. Muiden luonnontieteellisten alojen tapaan alan ylempi korkeakoulututkinto on filosofian maisteri, mutta tutkijan uralle suuntautuvilta edellytetään käytännössä tohtorin tutkinnon suorittamista. Alalla työskentelee jonkin verran myös fysiikasta, teknillisestä fysiikasta sekä matematiikasta valmistuneita. Vastaavasti myös tähtitieteilijöitä työskentelee muilla fysikaalisten tieteiden tuntemusta vaativilla aloilla.
Työnkuva
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Perinteisesti kaukoputki on kuulunut tähtitieteilijöiden työvälineisiin. Vaikka havaintojen merkitys on alalla yhä hyvin keskeinen, nykyisin havaitseminen keskittyy yhä voimakkaammin eri puolilla maailmaa sijaitseville suurille teleskoopeille, joilla tutkija käy joko itse suorittamassa havaintoja tai observatorion oma henkilökunta suorittaa ne hänen puolestaan ja lähettää havainnot digitaalisessa muodossa analysoitavaksi. Tietotekniikan kehitys on lisännyt puhtaasti teoreettisen tutkimustyön osuutta merkittävästi. Suurelta osin käytännön työskentely muodostuu tutkimustulosten analysoinnista sekä niiden raportoinnista.
Kuuluisia tähtitieteilijöitä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Astronomer.moon.jpg/250px-Astronomer.moon.jpg)
- Tyko Brahe
- Subrahmanyan Chandrasekhar
- Galileo Galilei
- Edmond Halley
- Edwin Hubble
- Christiaan Huygens
- Johannes Kepler
- Nikolaus Kopernikus
- Charles Messier
- Isaac Newton
- Jan Oort
- Liisi Oterma[1]
- Klaudios Ptolemaios
- Harlow Shapley
- Yrjö Väisälä
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Collinder, Per: Swedish astronomers 1477-1900. Acta Universitatis Upsaliensis. Uppsala: Uppsala universitet, 1970. (englanniksi)
- Valtaoja, Leena: Liisi Oterma - hiljainen huippu. Tiede 2000, 1995, 15. vsk, nro 7, s. 74-75.
Viitteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Valtaoja 1995
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tähtitieteilijä Wikimedia Commonsissa