ה'תק"י
מראה
ה'תק"י (5,510) ובקיצור תק"י – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1749, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 בספטמבר 1750.
המולד של תשרי חל ביום שישי, 7 שעות ו-445 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-291. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 22 (סימנה כבלבז) במחזור השמש ה-197.
שנה זו היא שנת 1,681 לחורבן הבית, ושנת 2,061 לשטרות.
אירועים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- רבי יהונתן אייבשיץ מתמנה כרבן של קהילות אה"ו לאחר פטירתו של רבי יחזקאל קצינאלפוגין
- שופץ ארון הקודש של בית הכנסת האיטלקי הגדול במנטובה, כתובת ובה פרט השנה נחקקו על הארון המשמש כיום בהיכל ישיבת פוניבז'
- רבי שלום שרעבי, הרש"ש, מתמנה לעמוד בראש ישיבת המקובלים בית אל, בידי ראש הישיבה הפורש, חמיו רבי גדליה חיון, שנפטר בשנה הבאה
- רבי נתנאל וייל, ה"קרבן נתנאל", מתמנה כרבה של יהדות קרלסרוהה
- רבי שמואל בן אביגדור, רבה האחרון של וילנה (הוחלט לא למנות אחריו רב ראשי לעיר), מתמנה כרבה של יהדות וילנה
- רבי שלמה זלמן עמריך מתמנה כדיין ומורה הוראה בקהילת בית הכנסת מייזל בפראג
- רבי מאיר יהודה לייב איסטרייך מתמנה כרבה הראשון של קראלי
- נדפס בוונציה הכרך הראשון של האנציקלופדיה היהודית פחד יצחק, יצירתו של רבי יצחק למפרונטי
- רבי אברהם מאיר אפשטיין, אז בן 24, מתמנה לכהונתו הרבנית הראשונה, כרבה של ליסקובי
נולדו
[עריכת קוד מקור | עריכה]- רבי צבי מנחם אוירבך - האדמו"ר השני בשושלת אניפולי ובנו של רבי זושא (נפטר ה'תקע"ד)
- רבי משה מינץ - מחשובי רבני הונגריה בדורו (נפטר ה'תקצ"א)
- רבי שמואל לנדא - ראב"ד פראג, בנו של הנודע ביהודה, ומחבר "שיבת ציון" (נפטר ה'תקצ"ה)
נפטרו
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ז' בניסן – רבי יצחק מדרוהוביץ', מגיד מישרים, אביו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב.
- ה' באב – רבי גדליה חיון, מייסד ישיבת המקובלים בית אל, שד"ר ומקובל.
- רבי חיים טולידאנו, מהרח"ט, רבה של מקנס שבמרוקו.
לוח שנה
[עריכת קוד מקור | עריכה]►► | ה'תק"י | ◄◄ |
1749 - 1750 |
להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני.
יום טוב / שבתון | חג שאיננו שבתון | יום זיכרון או צום |
מאפייני לוח השנה
[עריכת קוד מקור | עריכה]ערך מורחב – שנת זחג
- שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
- שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
- שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
- י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
שנים ומאות שנים בלוח העברי | |
---|---|
|