Éltető Ödön
Éltető Ödön (Debrecen, 1931. május 28. – Budapest, 2020. január 24.) magyar matematikus, statisztikus. Meghatározó szerepet játszott a valószínűségi mintákon alapuló lakossági felvételek kialakításában a KSH-ban, nemzetközi szinten is a lakossági jövedelemeloszlás vizsgálatában. Alkotói nevét viseli a jövedelemegyenlőtlenséget jellemző Éltető-Frigyes index, továbbá a nemzetközi összehasonlításokban széleskörűen használt Éltető-Köves-Szulc (ÉKS) index.
Éltető Ödön | |
Született | 1931. május 28. Debrecen |
Elhunyt | 2020. január 24. (88 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | statisztikus, matematikus |
Iskolái | ELTE (1956) |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szakmai életútja
[szerkesztés]1950-ben érettségizett Debrecenben. Magas színvonalú matematikai és matematikai statisztikai elméleti alapokat az ELTE alkalmazott matematika szakon (1951–1956), majd az MTA Matematikai Kutató Intézet[1] Vincze István vezette Matematikai Statisztikai osztályán (1956–1958) szerzett. Ezt a tudást a gyakorlati problémák megoldása során tovább gazdagította, a gyakorlati feladatokhoz kapcsolta. Éltető Ödön, mintegy 50 évig, 1958-tól – 1995. évi nyugdíjazása után is – 2006-ig megszakítás nélkül dolgozott a KSH-ban. A matematikai alapú statisztika nemzetközileg ismert, elismert képviselője lett.
MTA Statisztikai Bizottság tagja, Közgazdasági Társaság Közgazdasági matematikai szakosztályának elnöke, majd az újjáalakuló Magyar Statisztikai Társaság alapítótagja (1990), választmány tagja, 2003-tól örökös tagja. Statisztikai Szemle és Szigma (matematikai-közgazdasági folyóirat) szerkesztőbizottságának tagja.
Nemzetközi szervezetek tagja, konferenciák rendszeres előadója: ISI (International Statistical Institut) választott tagja, és 1985-ben alakult tagszervezete, az IASS (International Association of Survey Statisticians) tagja, IARIW (International Association for Research in Income and Wealth) tagja.
Szakkönyvek és oktatás
[szerkesztés]Oktatási célú munkái (Éltető-Ziermann 1961, Éltető-Prékopa 1961, Éltető-Meszéna-Ziermann 1982) évtizedekig alapműként szolgáltak a matematikai statisztika iránt érdeklődőknek. Az elmélet és a gyakorlat általa művelt igényes kapcsolata is hozzájárulhatott ahhoz, hogy időről időre felkérték hazai, külföldi és nemzetközi statisztikai tanfolyamok, szemináriumok tartására. 2007-ben a Budapesti Corvinus Egyetem címzetes egyetemi tanára lett.
Lakossági felvételek
[szerkesztés]Éltető Ödön évtizedeken keresztül, egész pályáját átívelően foglalkozott a reprezentatív lakossági felvételekkel.[2] Természetes követelmény volt a gyakorlati statisztikai munka mellett a statisztikai elemző és a tudományos kutatómunka párhuzamos végzése. A 60-as években a különböző felvételekhez (mikrocenzus, háztartási költségvetési, egészségügyi, munkaügyi stb.) más és más megfontolások alapján némileg különböző minták készültek. Ekkor dolgozták ki és kezdték alkalmazni a települések nagysággal arányos valószínűségű kiválasztását (PPS). Éltető Ödön kulcsszerepet játszott az 1972. évi népszámlálás után a koordinált, általános célú háztartási minta kialakításában. Az Egységes Lakossági Adatfelvételi Rendszer (ELAR) több célt is szolgált, köztük az egységesen karbantartott, hibaszámítást is lehetővé tevő valószínűségi mintát. Az 1980-as népszámlálás után új elem volt az ún. törzsadatok bevezetése a különböző felvételekbe, ami az adatok későbbi összekapcsolását volt hivatott szolgálni. A lakossági felvételek kiadványaiban (pl. Háztartásstatisztikai évkönyvek) a módszertani ismertetés már a 60-as 70-es években tartalmazta a ma minőségi elvárásként megfogalmazott információkat, a módszertani döntések indoklását, a minőséget jellemző mutatókat, így a nemválaszolási arányokat, a mintavételi hibát is. Új becslési módszerekkel kísérleteztek, illetve a meghiúsulásról – ami akkor még töredéke volt a mainak –, jellemzőiről, lehetséges kezelési módszereiről is áttekintő tanulmány készült.[3] Központi Statisztikai Hivatal Közgazdasági főosztályán Schnell Lászlóné és Éltető Ödön 1960 óta végeztek jövedelemrugalmassági vizsgálatokat.[4]
Jövedelemeloszlás
[szerkesztés]Éltető Ödön valószínűségi mintára építette és gondozta évtizedeken át a változó körülmények és nehézségek között a jövedelemfelvételt. A jövedelemfelvételekről rendszeresen készült kiadvány átfogó statisztikai elemzéssel.[5]
Az eredmények elemzésével kimutatták, hogy a valószínűségi mintából nyert jövedelemeloszlás a várt Pareto-eloszlás helyett log-normális eloszlással írható le.[6]
A különböző intézkedések jövedelem-egyenlőtlenségre gyakorolt hatásának kimutatásához szükség volt olyan mutatóra, ami könnyen értelmezhető közgazdasági tartalommal bír, alakulásában a különböző tényezők hatása kimutatható. Frigyes Ervin, az Országos Tervhivatal Tervgazdasági Intézetének munkatársa és Éltető Ödön, kutatási eredményeiket 1968 áprilisában az Econometrica folyóiratban publikálták angolul,[7] és még ebben az évben, az akkor induló Szigma gazdaságmatematikai folyóirat első, nyitó számában magyarul[8] is megjelent. Ez később Éltető Frigyes index néven vált ismertté.
Jövedelemszínvonallal, szegénységméréssel kapcsolatos kutatásoknál mivel hipotézis szerint a család vagy háztartás az összevont jövedelemmel rendelkezik – a jövedelemszínvonalat az egy főre vagy egy fogyasztási egységre jutó jövedelemmel jellemzik. A fogyasztási egység a háztartás tagjait fogyasztási arány szerint súlyozza, egy felnőtt egység arányában kifejezve – ez az ekvivalenciaskála. Éltető Ödön Havasi Évával közösen végzett kutatásában meghatározta az akkori viszonyokat jellemző (nemzetközi standardtól eltérő) hazai arányokat, továbbá kimutatta,[9] hogy a választás jelentős mértékben hatással van a vizsgálat eredményére, azaz például arra, hogy a legszegényebb kategóriába milyen csoportok kerülnek, inkább a sokgyerekes családok vagy pl. egyedül élő kisnyugdíjasok.
Éltető Ödön a Cambridge-i Egyetemmel együttműködésben olyan mikroszimulációs modelleket fejlesztett,[10] aminek segítségével vizsgálhatók a különböző állami támogatási rendszerek és adókedvezmények hatása a szegénységre, jövedelmi egyenlőtlenségre és az eltérő gyerekszámú családok relatív jövedelmi helyzetére.
Méltán kapta meg a 2009-es év legjobb cikkének kijáró Gyulay Ferenc díjat Éltető Ödön Havasi Évával írt összefoglaló tanulmánya.[11]
ÉKS index
[szerkesztés]Az áruk és szolgáltatások különböző csoportjaira jellemző árszínvonal, a nemzetgazdaságok teljesítményének összehasonlíthatóvá tétele, mérése céljából szükség van a különböző vásárlóerejű pénznemekben kifejezett mutatók összehasonlítására, azaz tranzitív területi volumen- és árindex számítására. Köves Pállal a Statisztikai Szemlében 1964-ben mutatták be részletesen javasolt index formulájukat,[12] immár annak négyzetes minimum tulajdonságát is kiemelve és bizonyítva. Ugyanebben az évben, tőlük függetlenül Bohdan Szulc lengyel statisztikus iteratív formát készített ugyanerre a feladatra,[13] mely ezzel az indexszel ekvivalens eredményt ad. Ezért Drechsler László javasolta[14] az Éltető-Köves-Szulc elnevezést a formulára, és ez általánosan használatossá vált. Napjainkban használata széles körben elterjedt, az OECD ajánlja, EU kötelezően előírja használatát[15] a GDP nemzetközi összehasonlításánál, a vásárlóerő-paritás számításánál.
Elismerései
[szerkesztés]- 1967. Munka Érdemrend bronz fokozata
- 1975. Elnöki dicséret (Bálint József)
- 1986. Munka Érdemrend ezüst fokozata
- 1989. Elnöki dicséret (Nyitrai Ferencné)
- 1990. Statisztikai főtanácsosi cím
- 1991. Fényes Elek emlékérem (KSH)
- 1996. Elnöki dicséret (Katona Tamás)
- 1997. Keleti Károly emlékérem (MST)
- 2003. KSH aranygyűrű
Főbb művei
[szerkesztés]Könyvei
[szerkesztés]- Éltető Ödön–Ziermann Margit: Matematikai statisztika. Budapest: Tankönyvkiadó, 1961. 177. o.
- Prékopa András–Éltető Ödön: Matematikai jegyzetek IV. rész: matematikai statisztika. Budapest: Statisztikai Kiadó Vállalat, 1961. 218. o.
- Éltető Ödön–Meszéna György–Ziermann Margit: Sztochasztikus módszerek és modellek. Budapest: Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, 1982. 420. o.
Tanulmányai
[szerkesztés]- Éltető, Ö.–Frigyes, E.: New Income Inequality Measures as Efficient Tools for Causal Analysis and Planning. Econometrica. In: Econometrica, Vol. 36, No. 2. (Apr., 1968), 383–396. o.
- Éltető Ödön–Frigyes Ervin: Új jövedelem-egyenlőtlenségi mutatók, tulajdonságaik és hasznosítási lehetőségeik.In: Szigma, 1968, 1. évf., 1. sz., 17–28. o.
- Éltető Ödön–Köves Pál: Egy nemzetközi összehasonlításoknál fellépő indexszámítási problémáról. In: Statisztikai szemle, 1964, 5. sz., 507–518. o.
- Bene Lajos–Éltető Ödön: Az általános célú háztartási minta kialakítása. In: Statisztikai Szemle, 1972, 10. sz., 979–996 o.
- Éltető Ödön–Vita László: Jövedelemeloszlások közelítése és prognosztizálása. In: Szigma, 1982, 1-2. sz., 15–39 o.
- Éltető Ödön: Az ELAR minta és az 1984. évi mikrocenzus mintájának kiválasztási eljárása. In: Statisztikai Módszertani Füzetek, 1987, 24. sz., 59 o.
- Éltető Ödön–Marton Ádám: A mintanagyság és a meghiúsulások kapcsolata reprezentatív felvételekben. In: Statisztikai Szemle, 1995, 10. sz. 789–798. o.
- Ö. Éltető–L. Mihályffy: Stability of composite estimator: experiments with Hungarian LFS data. In: Statisztikai Szemle, 1997, Special Number 1., 36–45 o.
- Ö. Éltető–L. Mihályffy: Household Surveys in Hungary. In: Statistics in Transition (2002), Vol. 5., No 4., 521–540. o.
- Éltető Ödön–Havasi Éva: Az elemzési egység és az ekvivalencia-skála megválasztásának hatása a jövedelmi egyenlőtlenségre és szegénységre (Módszertani kérdések). In: Szociológiai Szemle, (2002), 4. sz., 157–170. o.
- Éltető, Ö.–Havasi, É.: Impact of choice of equivalence scale on income inequality and on poverty measures. In: Review of Sociology (2002), Vol. 8., No. 2., 137–148. o.
- Éltető Ödön–Havasi Éva: A hazai jövedelemegyenlőtlenség főbb jellemzői az elmúlt fél évszázad jövedelmi felvételei alapján. In: Statisztikai Szemle, 2009, 1. sz., 5–40. o.
- Éltető Ödön: Mintavételi eljárások. In: Éltető Ödön–Meszéna György–Ziermann Margit: Sztochasztikus módszerek és modellek. Budapest: Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, 1982. 13–156. o.
- Éltető Ödön: Fogyasztási modellek. In: Éltető Ödön–Meszéna György–Ziermann Margit: Sztochasztikus módszerek és modellek. Budapest: Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, 1982. 379–412.o.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ zbMATH – Open the first resource for mathematics: Éltető Ödön tanulmányai angol nyelven. (Hozzáférés: 2023. május 8.)
- ↑ Ö. Éltető – L. Mihályffy (2002). „Household Surveys in Hungary”. Statistics in Transition Vol. 5. (No. 4.), 521–540. o.
- ↑ Ö. ÉLTETŐ – L. MIHÁLYFFY (1997). „Stability of composite estimator: experiments with Hungarian LFS data”. Statisztikai Szemle (Special Number 1.), 36–45. o.
- ↑ Halabuk László (1975). „Ökonometriai modellek és módszerek kutatása és alkalmazása Magyarországon”. Statisztikai Szemle 1975. (8-9. sz.), 833. o.
- ↑ Éltető Ödön, Horváth Ádámné, Schnell Lászlóné. A családi jövedelmek színvonala és szóródása 1982-ben. KSH, 193. o. (1985)
- ↑ Éltető Ödön, Vita László (1982). „Jövedelemeloszlások közelítése és prognosztizálása”. Szigma 1982 (1-2. sz.), 15–39. o.
- ↑ Éltető, Ö–Frigyes,E (1968). „New Income Inequality Measures as Efficient Tools for Causal Analysis and Planning, Econometrica”. Econometrica Vol. 36. (No. 2.), 383–396. o.
- ↑ Éltető Ödön–Frigyes Ervin (1968). „Új jövedelem-egyenlőtlenségi mutatók, tulajdonságaik és hasznosítási lehetőségeik”. Szigma 1. évf. (1. sz.), 17–28. o.
- ↑ Éltető Ödön–Havasi Éva (2002). „Az elemzési egység és az ekvivalencia-skála megválasztásának hatása a jövedelmi egyenlőtlenségre és szegénységre (Módszertani kérdések)”. Szociológiai Szemle 2002 (4. sz.), 157–170. o.
- ↑ Éltető Ödön [1997]: Állami szerepvállalás a magyarországi szegénység és munkanélküliség kezelésében. ACE project keretében a Cambridge Egyetem és a KSH Életszínvonal- és emberi erőforrás-statisztikai főosztály együttműködése által. A Magyar Mikroszimulációs Modell kialakításánál alkalmazott módszertan. 9 o.
- ↑ Éltető Ödön–Havasi Éva (2009). „A hazai jövedelemegyenlőtlenség főbb jellemzői az elmúlt fél évszázad jövedelmi felvételei alapján”. Statisztikai Szemle 2009 (1. sz.), 5–40. o.
- ↑ Éltető Ödön–Köves Pál (1964). „Egy nemzetközi összehasonlításoknál fellépő indexszámítási problémáról”. Statisztikai szemle 1964. (5. sz.), 507–518. o.
- ↑ Szulc, B. (1964). „Indices for Multiregional Comparisons”. Przeglad Statystyczny 1964 (3. sz.), 239–254. o.
- ↑ Drechsler, L. (1973). „Weighting of Index Numbers in Multilateral Comparisons”. The Review of Income and Wealth 1973 (March), 17–34. o.
- ↑ EUROSTAT-OECD Methodological manual on purchasing power parities (PPPs). Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012. 448 o. ISBN 978-92-79-25983-8
Források
[szerkesztés]- Párniczky Gábor: A reprezentatív megfigyelési módszer alkalmazása Magyarországon. In: Statisztikai Szemle, 1960, 10. sz., 975–994 o.
- Drechsler, L.: Weighting of Index Numbers in Multilateral Comparisons. In: The Review of Income and Wealth, March 1973, 17–34. o.
- Halabuk László: Ökonometriai modellek és módszerek kutatása és alkalmazása Magyarországon. In: Statisztikai Szemle, 1975, 8-9. sz., 821–838.o.
- Andorka Rudolf: A többváltozós matematikai statisztikai módszerek alkalmazása. In: Statisztikai Szemle, 1980, 1.sz., 45–54. o.
- Hunyadi László: A logisztikus függvény és a logisztikus eloszlás. In: Statisztikai Szemle, 2004, 10–11. sz., 991–1011. o.
- Hunyadi L.: Beszélgetés Éltető Ödönnel. In: Statisztikai Szemle (2006), 84. évf., 10-11. sz., 1018–1022. o.
- Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (EGT-vonatkozású szöveg) A. Melléklet: 10. fejezetben található Térbeli ár- és volumenindexek alfejezet10.54 bekezdése.
- EUROSTAT-OECD Methodological manual on purchasing power parities (PPPs). Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012. 448 o. ISBN 978-92-79-25983-8