Barta Ödön
Barta Ödön | |
![]() | |
Születési név | Friedman Ödön |
Született | 1852 Széplak |
Elhunyt | 1925. november 12. (72-73 évesen) Budapest I. kerülete |
Sírhely | Farkasréti temető |
Párt | Függetlenségi és 48-as Párt (1881-1910) pártonkívüli (1910-1918) |
Választókerület | Ilosva (1896-1918) |
Foglalkozás | politikus |
Iskolái | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Barta Ödön témájú médiaállományokat. |
Barta Ödön, 1882-ig Friedman[1] (Széplak, 1852 – Budapest, 1925. november 13.)[2] jogász, politikus.
Élete
[szerkesztés]Friedman Farkas és Rosenberg Róza fia. Elemi és középiskolai tanulmányait Szatmáron, Zilahon és Nagykárolyban, jogi tanulmányait az eperjesi jogakadémián és a Budapesti Egyetemen végezte. Miután ügyvédi oklevelet szerzett, Beregszászon folytatott ügyvédi gyakorlatot. Rövid idő alatt vezérszerepre tett szert Bereg vármegye társadalmi és gazdasági életében. A beregvármegyei takarékpénztár és a tiszaújlaki gazdasági bank alapítója volt. Több feltűnést keltő cikkel is fölhívta a kormány figyelmét a rutének megsegítésének szükséges voltára. A kormány segítőakciója részben az ő indítványait valósította meg. 1881-ben megalakította a Függetlenségi Pártot.[3]
Az 1896-os választásokon indult először a bereg vármegyei felvidéki kerületben (Ilosva), ahol függetlenségi programmal országgyűlési képviselőnek választották. 1910-ig megszakítás nélkül ezt a kerületet, majd az 1910-es választásokat követően a nagyszőlősi kerületet képviselte a parlamentben, ahol értékes fölszólalásaival hozzájárult sok jogi és közgazdasági kérdés tisztázásához. Egyidőben buzgó tevékenységet fejtett ki a Bereg vármegyei zsidóság társadalmi és kulturális színvonalának emelése és fejlesztése érdekében. Közel 25 évig volt a képviselőház tagja. 1904-ben Budapestre költözött.
Magánélete
[szerkesztés]Házastársa Friedman Éva (1859–1940)[4] volt.
Gyermekei
- Barta Ernő (1879–1938)[5] helyettes államtitkár volt. Felesége Hunyadi Margit Karolin volt.
- Barta Margit (1881–1944)[6] a holokauszt áldozata lett. Férje 1906 és 1938 között Cseh Ernő Aladár aljárásbíró volt.
Műve
[szerkesztés]- Az osztrák államadóssági járulék megváltásáról.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 38458/1882. Forrás: Névváltoztatási kimutatások 1882. év 3. oldal 44. sor
- ↑ Halotti bejegyzése a Budapest I. kerületi polgári halotti akv. 2339/1925. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Magyarság, 1925. november 15., 18. old.
- ↑ Barta Ödönné halotti bejegyzése a Budapest I. kerületi polgári halotti akv. 930/1940. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Barta Ernő halotti bejegyzése a Budapest I. kerületi polgári halotti akv. 47/1938. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Barta Margit halotti bejegyzése a Budapest XII. kerületi polgári halotti akv. 1559/1944. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
Források
[szerkesztés]- Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 92. o. Online elérés
- Életrajza az 1896-1901-es országgyűlés almanachjában
- Életrajza az 1901-1906-os országgyűlés almanachjában
- Életrajza az 1906-1910-es országgyűlés almanachjában
- Életrajza az 1910-1918-as országgyűlés almanachjában
- Tolnai Új Világlexikona 2. Bad-Bur (Budapest, 1926) 69. old.
- 1852-ben született személyek
- 1925-ben elhunyt személyek
- 48-as Függetlenségi Párt-tagok
- Zsidó származású magyarok
- Országgyűlési képviselők (48-as Függetlenségi Párt)
- Országgyűlési képviselők (1896–1901)
- Országgyűlési képviselők (1901–1905)
- Országgyűlési képviselők (1905–1906)
- Országgyűlési képviselők (1906–1910)
- Országgyűlési képviselők (1910–1918)
- Családi nevüket magyarosított személyek
- A Farkasréti temetőben eltemetett személyek