Drávaköz
Drávaköz | |
![]() | |
Népesség | |
Vallási megoszlás | római katolikus, görög ortodox, református |
Etnikai megoszlás | horvátok, szerbek, magyarok |
![]() | |
Baranya vármegye felosztása 1920-ban. A Drávaközt sárga szín jelöli | |
Elhelyezkedése | |
![]() |
Drávaköz vagy Drávaszög a magyar elnevezése,[1] a Dráva és a Duna folyó közötti, vizekkel szabdalt természetföldrajzi kistájnak (horvátul: Baranjska lesna zaravan, azaz „baranyai löszhát”), amely hagyományosan a Duna és a Dráva folyók közé eső terület[2] neve.[3][4] A trianoni utódállamokban megkülönböztető utalás nélkül, egyszerűen Baranyának nevezik ezt a területet. A Baranyavári járás Baranya vármegye legdélebbi járása volt 1941. augusztus 15. előtt, 16-ától Villányi járássá keresztelték át. Székhelye a trianoni békeszerződés (1920) előtt Dárda, utána Villány volt. A járás területén város nem volt, csak nagyközségekből és (kis)községekből állt.[5]
Egyéb magyar elnevezései: Drávazug, Baranyai Hegyalja.[6] Az egykori Magyar Királyságban Dél-Baranya vagy Alsó-Baranya néven is emlegették, mivel a terület a történelmi Baranya vármegye déli részét alkotta. Ma nagyrészt Horvátország északkeleti régióját képezi, egy kisebb területe pedig Magyarországhoz tartozik (Béda-Karapancsa Tájvédelmi Körzet[7]).
A Drávaszög kifejezést ma már főleg a horvátországi terület megnevezésére alkalmazzák, amelyet a Duna, Dráva és a magyar-horvát államhatár ölel át. Tehát a Drávaszög és a Drávaköz ma nem teljesen azonos fogalom. Ez a terület ezenkívül Baranya-háromszög vagy Baranyai háromszög néven is ismert, Horvátországban pedig egyszerűen csak a Baranya (Baranja) névvel jelölik.
Földrajza
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/L%C3%B6szfal.jpg/200px-L%C3%B6szfal.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Le_Comte_De_Marsigli_Sectio_X.%2C_Tab._XII.%2C_Vrangos_-_Palancka.png/200px-Le_Comte_De_Marsigli_Sectio_X.%2C_Tab._XII.%2C_Vrangos_-_Palancka.png)
A horvátországi Drávaszög teljes területe 114 742 hektár.
A Drávaköz legészakibb része Magyarországon található, a Duna jobb oldalán, Mohács és az országhatár között. Ez a Béda-Karapancsa tájegység bédai része, és a Duna–Dráva Nemzeti Parkhoz tartozik. A Béda-Karapancsa tájegység 10 500 hektár kiterjedésű, ebből 3700 hektár fokozottan védett.
A Drávaköz tengerszint feletti magassága átlagosan 78-85 méter feletti. Legmagasabb pontja a borászatáról híres Báni-hegy[8][9][10] (245 m.) Talaját mocsári üledék, por, agyag, tőzeg, finom homok, lösz alkotják.
A területet az Alföld kontinentális éghajlata jellemzi. A térségben a hagyományos kultúrák – kukorica, napraforgó, búza, szója, cukorrépa – termesztésén kívül batáta termesztéssel is foglalkoznak.[11]
Kialakulása
[szerkesztés]A pliocén végén az Ős-Duna több ágra szakadva a Kisalföldről dél felé, a Szlavón-maradványtó irányába tartott. Itt egyesülve a Dráva és más folyók őseivel, végül az Ős-Tiszával, a Vaskapu-szoroson keresztül hagyta el a Kárpát-medencét. A középső pleisztocénre a Duna és Dráva folyók között ez a kapcsolat a feltöltődések és a tektonikus mozgások eredményeképpen fokozatosan megszűnt. A Duna kelet felé, a visegrádi szűkületen át talált utat magának, és nagyjából a Szeged-Belgrád-Vaskapu irányt tartva vette fel először a Kárpátok folyóit (Ős-Tisza, Ős-Maros), majd az Ős-Drávát és Ős-Szávát. A kialakult rend a holocén elejére lassan újból átrendeződött, és a Vácnál délre forduló folyó a Dunántúl peremének süllyedékeit elfoglalva újból évmilliókkal azelőtti torkolatvidékének közelében találkozott a Drávával. Ezzel kialakult a Drávaköz vizekkel szabdalt varázslatos világa. Itt építtette fel 17. és a 18. század fordulóján Bellye faluban a vadászkastélyát Savoyai Jenő herceg, korának egyik legkiválóbb hadvezére. I. Lipót magyar király és német-római császár 1697-ben adományozta a bellyei uradalmat Savoyai Jenőnek, a törökök Magyarországról történő kiűzése és a zentai csatában kivívott döntő győzelme elismeréseképpen.
Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben című műben így írták le: Itt kezdődik Albrecht főherczeg béllyei uradalma, mely a Mohács, Villány és Béllye által határolt hosszúkás háromszögben, a mohács-eszéki országút által hasítva, s a villány-eszéki vasútvonal által metszve és határolva, 33 adóközségben 11 négyszögmérföldnyi örök birtokot foglal magában. A 12 gazdasági és 7 erdészeti területre osztott gazdaság középpontja Főherczeg-Lak a baranyavár-monostori vasútállomás közelében.[12]
Ezen helység feje egy 15 négyzet mfdre terjedő nagy uradalomnak, mellyet ezelőtt Albert „királyi herczeg, most pedig Károly austriai főherczeg örökösei birnak. Az egész 6 kerületre osztatik. Az elsőhöz tartoznak: Béllye, Kopács, Darócz, Eugeniusfalva, Laskafalu helységek, a mitvári és kohári pusztákkal s vendégfogadókkal. A másodikhoz: Vörösmarthi, Keő-, és Herczeg-Szőlős, Sepse, Czuza, Batina. A harmadikhoz: Darázs, Marok, Izsép, Bodolya, Dalyok; a csibogári korcsma és vámház. 4-ikhez: Nyarad, Májs, Szabár, Udvar; 5-dikhez: Villány, Lipova, Sárok, Szent-Márton. 6-ikhoz: Baranyavár, Monostor, Lucs, Sz.-István, Bán, Kisfalu helységek; Haranya, Latjka, Henye, Gösa, Lipovicza majorságok. – Ezen uradalom szinte arról nevezetes, miről a dárdai; t. i., hogy itt véghetetlen kiterjedésű mocsárok kiszáritattak s mivelhetőkké tétettek.
A Kárpát-medence közepén, a Duna és a Dráva egybeszakadásánál, ott kell keresni azt a háromszög alakú területet, ahol a honfoglalás óta magyarok élnek. Drávaszögnek nevezzük a Duna és a Dráva közötti területet, mely ma a Horvát Köztársaság része. Homogén nyelvi környezetben él ott a horvátországi magyarság egyharmada, körülbelül nyolcezer lélek. Kicsiny, de jómódú települések épültek itt gazdag házsorokkal és csinos templomokkal.
Élővilága
[szerkesztés]A Drávaszögben megtaláljuk a tipikus sztyeppi vegetációra jellemző fajokat, például Bellyén a temetőben előfordul a Horvátországban egyáltalán nem gyakori fekete kökörcsin (Pulsatilla pratensis nigricans), a magyar zergevirág (Doronicum hungaricum) vagy a törpe mandula (Amygdalus nana).
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/T%C3%B3.jpg/200px-T%C3%B3.jpg)
A Kopácsi-rét Természetvédelmi Terület[15] a Drávaszög keleti felében húzódik, viszonylag nagy kiterjedésű ártéri puhafás és keményfás ligeterdőkkel büszkélkedhet. Nagyvadak nem hiányoznak a területről, így előfordul a szarvas (Cervus elaphus), őz (Capreolus capreolus), vaddisznó (Sus scrofa). A vadmacska (Felis silvestris), a vörös mókus (Sciurus vulgaris) kiemelendő még. A Kopácsi-rét egyébként elsősorban gazdag madárvilágáról híres. Mintegy 293 madárfajt figyeltek már meg a területen. Igen fontos élő-, költő-, táplálkozó hely. Rétisas (Haliaetus albicilla) állománya szépen növekszik az utóbbi években. Több fekete gólya (Ciconia nigra) és réti fülesbagoly (Asio flammeus) pár költ a területen. A Kopácsi-rét Európa második legnagyobb ívóterülete, számos halfaj fordul itt elő. A rovarfauna még viszonylag szegényesen van feltárva.
A Drávaszög falvainak többségében a fokozottan védett gyöngybagoly (Tyto alba) is előfordul. Ezen kívül a macskabagoly (Strix aluco), erdei fülesbagoly (Asio otus) és kuvik (Athene noctua) is költ. A védett ragyás futrinka (Carabus cancellatus) Laskó településről is előkerült. Közönséges a meghonosodott bivalykabóca (Stictocephala bisonia). A településeken igen nagy számban fordul elő a nyest (Martes foina).
A Drávaszögben zajló önkéntes fajvédelmi program a gyöngybagolyvédelem.[16]
A Drávaszög élővilágát gazdagítja a löszhátvonulatra jellemző tipikus növényzet is. Ennek részeként számos, Horvátországban csak itt előforduló növényt találtak, ilyenek például a szagtalan rezeda (Reseda inodora), a törpe nőszirom (Iris pumila), és a taréjos búzafű (Agropyron cristatum).
Népesség
[szerkesztés]A Drávaköznek a 2011-es horvátországi népszámlálás alapján 39.420 lakosa volt. Nemzetiségi/etnikai megoszlás szerint közülük 23.041 fő (58,45%) horvát, 7.258 fő (18,46%) szerb, 5.980 fő (15,17%) magyar, 1.341 fő (3,40%) cigány, 347 fő (0,88%) német, a maradék 3,64%-ot kitevő lakosság pedig 17 különböző nációhoz tartozik, de egyik csoport sem éri a lakosság 0,5%-át sem.[17]
Települések
[szerkesztés]Az alábbi települések a horvátországi Baranyához tartoznak:
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/M%C5%B1vel%C3%A9si_%C3%A1gak.jpg/400px-M%C5%B1vel%C3%A9si_%C3%A1gak.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Kopacki_rit.jpg/400px-Kopacki_rit.jpg)
- Baranyabán község (2 427)
- Baranyabán (Popovac)
- Baranyakisfalud (Branjina)
- Főherceglak (Kneževo)
- Baranyaszentistván község (2 743)
- Baranyaszentistván (Petlovac)
- Braidaföld (Širine)
- Harisnyapuszta (Novo Nevesinje)
- Lőcs (Luč)
- Petárda (Baranjsko Petrovo Selo)
- Szederjes (Sudaraž)
- Torjánc (Torjanci)
- Újbezdán (Novi Bezdan)
- Zöldpuszta (Zeleno Polje)
- Bellye község (5 480)
- Darázs község (3 356)
- Dályok (Duboševica) – 690
- Darázs (Draž) – 623
- Hercegmárok (Gajić) – 354
- Izsép (Topolje) – 473
- Kiskőszeg (Batina) – 1 048
- Nagybodolya (Podolje) – 168
- Dárda község (7 062)
- Hercegszöllős község (5 186)
- Kácsfalu község (2 537)
- Bolmány (Bolman)
- Kácsfalu (Jagodnjak)
- Szeglak (Majške Međe)
- Újbolmány (Novi Bolman)
- Újlaskafalu (Novi Čeminac)
- Laskafalu község (2 856)
- Albertfalu (Grabovac)
- Keskend (Kozarac)
- Laskafalu (Čeminac)
- Mitvárpuszta (Mitrovac)
- Pélmonostor község (10 986)
- Baranyavár (Branjin Vrh) – 1 189
- Benge (Šumarina) – 567
- Cukorgyár (Šećerana) – 559
- Pélmonostor (Beli Manastir) – 8 661
Kultúra
[szerkesztés]A Duna és a Dráva összefolyásánál található Európa egyik legnagyobb természetes vizes élőhelye a Kopácsi-rét természetrezervátum. A Bellyei-tó egy igazi turistaparadicsom és pihenőhely.[18]
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/Csiptet%C5%91s_ponty.jpg/200px-Csiptet%C5%91s_ponty.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Cs%C3%ADptet%C5%91s_ponty.jpg/200px-Cs%C3%ADptet%C5%91s_ponty.jpg)
Rendezvények
[szerkesztés]„Kopácsi halásznapok” : 3 napos rendezvény. Évről évre exponenciális növekedést mutató részvételi arány. Több, mint 2 tonna hal fogy egy hétvége alatt. Magyarországi vendég sztár szokott fellépni és több népi tánccsoport.[19]
Gasztronómia
[szerkesztés]Helyi specialitásként megemlítendő a mundéros csuka és a csiptetős ponty.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Zentai, 7. o.
- ↑ az elnevezési szokások szerint két folyó találkozásánál a közrefogott terület – a köz szócska melléfűzésével – a kisebb után kapja nevét: pl. Bodrogköz.
- ↑ Heka László - Szondi Iildikó: Magyarok a Drávaszögben
- ↑ Magyar néprajzi lexikon drávaszögi hímzések
- ↑ Helységnévtár (1913) Archiválva 2017. szeptember 8-i dátummal a Wayback Machine-ben PDF – Ksh.hu
- ↑ Geopolitikai szótár
- ↑ Uherkovich Ákos: A Béda-Karapancsa Tájvédelmi Körzet élővilága
- ↑ Drávaszögi borászlányok Pécsett
- ↑ Belje borászat
- ↑ Kollár pincészet
- ↑ Bizakodással tölti el az első batátatermés
- ↑ Az Osztrák-Magyar Monarchia írásban és képben Baranyamegye. Baksay Sándortól
- ↑ The castle in Bilje. [2018. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 4.)
- ↑ Drávaköz - Hegyaljától Alfalukig
- ↑ Kopački rit
- ↑ Gyöngybagolyvédelem a Drávaszögben
- ↑ http://www.dzs.hr/default_e.htm
- ↑ A Bellyei-tó. [2018. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 4.)
- ↑ Kopácsi Halásznapok. [2018. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 4.)
Források
[szerkesztés]- Nebojszki László: A bellyei uradalomtól Béda-Karapancsáig Archiválva 2016. október 18-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Lábadi Károly, Dr.sc.: Drávaszög Ábécé (Eszék-Budapest, 1996) helytelen ISBN kód: 9536265007 , HU ISBN 9630467135
- Lábadi Károly, Dr.sc.: Drávaszög Lexikon (Eszék-Budapest, 2008) ISBN 9789537366087
- Lábadi Károly rendet teremtett az értékrengetegben, kepesujsag.com
- Gasparics Judit - Ruda Gábor: Drávaszög és Szlavónia Adalékok a horvátországi magyarok nyelvéhez és kultúrájához
- Éger György: Régió, etnikum, vallás A Drávaszög demográfiai, etnikai, vallási jellemzői a népszámlálások tükrében 1869-1981, Anonymus Kiadó Kft.M, 1993, ISBN 963-7966-09-9
- Haas Mihály:Baranya: emlékirat, mellyel à Pécsett MDCCCXLV aug. elején összegyült magyar orvosok és természetvizsgáloḱnak kedveskedik, Pannonia Könyvek, 1845
- Zentai, Tünde. Drávaszög és Szlavónia. Pécs: Pro Pannonia Kiadó Alapítvány, Molnár Nyomda (2012). ISBN 978 963 9893 59 7
További információk
[szerkesztés]- Gasparics Judit - Ruda Gábor: Adalékok a délvidéki magyarok nyelvéhez és kultúrájához | Adalékok a délvidéki magyarok nyelvéhez és kultúrájához
- Pataky András: Délkelet-Baranya (Drávaszög) hat évszázados településtörténete, lakosságának nemzetiségi összetétele és változásai – Sulinet.hu
- Szagtalan rezeda a Drávaszögben PDF
- Trianoni veszteségeink
- Fieder Mária: Baranya vármegye korai ómagyar kori helyneveinek nyelvi elemzése
- Nyolc napig élt a baranyai köztársaság
- A fantasztikus Baranya
- Magyarország-Horvátország IPA Határon Átnyúló Együttműködési Program
- Kiss Mária Magdolna: Együtt a Duna-Dráva közén. Eszék 2007. A könyv szabadon elérhető ezen a linken: http://got.genianet.com/index.php/free-books/9-kiss-maria-magdolna-egyutt-a-duna-drava-kozen Archiválva 2016. március 13-i dátummal a Wayback Machine-ben