Karakó
Karakó | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Vas | ||
Járás | Celldömölki | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Dibáczi-Papp Anita (független)[1] | ||
Irányítószám | 9547 | ||
Körzethívószám | 95 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 203 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 17,39 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,35 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Karakó témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Karakó község Vas vármegyében, a Celldömölki járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Marcal partján, Veszprém vármegye határán, Jánosházától 3 kilométerre keletre, a Marcal folyó és a Torna-patak találkozásánál, a 8-as főút mellett található. Jánosházával a 7381-es út kapcsolja össze; közigazgatási területét egy-egy rövid szakaszon érinti még a 84-es főút és a 8457-es út is.
Nevének eredete
[szerkesztés]Neve szláv eredetű, jelentése: folyóág.
Története
[szerkesztés]Középkor
[szerkesztés]Karakó települést a vidék egyik legrégebben lakott helyeként tartják számon. Történelmét és egykori jelentőségét fekvésének köszönheti, ugyanis itt volt az akkor még mocsaras, szinte átjárhatatlan Marcal folyó völgyének egyik legjelentősebb átkelőhelye, melynek felügyelete céljából a 10. század végén vagy a 11. század elején István király erődített földvárakat emeltetett. A karakói várispánság eredetileg az alábbi négy várból állt: Karakó, Nagykeszi, Szegvár és Tüskevár. A földvártól kissé délkeletre egy nagyobb méretű földvár, Szegvár árka található, melynek első okleveles említése 1156-ból származik és pusztulása a tatárjárás idejére tehető.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Karak%C3%B3_-_%C3%93karak%C3%B3_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/265px-Karak%C3%B3_-_%C3%93karak%C3%B3_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
A karakói vár keletkezése Szegvár pusztulása utánra valószínűsíthető, mely elődjénél sokkal kisebb méretű, de összetettebb, külső és belső részre oszlik, ezért a kutatók szerint egy nemesi família és szolgaszemélyzete lakhatta.
A vár alatti Karakó község története szorosan összefonódott az itt épült várral. Még az 1700-as években is vámszedőhely volt, fontos településnek számított, egyes vélemények szerint rövid ideig mezőváros is volt. Jelentősége azonban a közeli Jánosháza felemelkedése miatt nagyrészt csökkent.
Az egykori vár és település jelentőségét mutatják a fennmaradt oklevelek is: 1277 december 20-án Karakón tartózkodott IV. László király is, aki itteni királyi táborában fogadta Henrik bán fiait.
A királyi birtokként ismert területet a 14. század vége körül Zsigmond király Irnosd fiának, Lászlónak adományozta. Később Somló várának birtokaihoz csatolták.
Birtokosai Kinizsi Pál és Magyar Benigna adományaként sokáig a pálos szerzetesek voltak, először a vázsonykői, majd a pápai pálosok gazdálkodtak itt. A rendek feloszlatása után a Kamara felügyelte a birtokot.
Újkor
[szerkesztés]A kővárak építésével Karakó vára jelentőségét fokozatosan elveszítette, de mint erősség egészen a 17. századig létezett. 1552-ben Magyar Bálint és vitézei csatát vívtak itt a törökökkel, majd 1666-ig török hódoltság alá tartozott.
1707-ben Bottyán János harcolt Karakónál a császári csapatokkal. Katonáival visszavonult a sáncok mögé, ágyúit az út töltésének irányítva gyalogságával itt foglalt állást. Biztos védelmet talált a sáncok mögött, mert a császáriak azokat megtámadni nem merték.
19-20. század
[szerkesztés]Később, 1809 július 10.-én Napóleon serege a karakói átkelőért folytatott küzdelemben itt megverte a nemesi felkelőket. Az 1848-as szabadságharcban pedig a vasvári nemzetőrség tanyázott benne néhány hétig.
1976-ban a területén végzett régészeti kutatások alkalmával, gazdasági szerszámok és nyílhegyek kerültek elő földjéből.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Elekes János (SZDSZ)[4]
- 1994–1998: Elekes János (SZDSZ)[5]
- 1998–2002: Takács János (független)[6]
- 2002–2006: Takács János József (független)[7]
- 2006–2010: Takács János József (független)[8]
- 2010–2014: Takács János József (független)[9]
- 2014–2019: Takács János József (független)[10]
- 2019–2024: Elekes János (független)[11]
- 2024– : Dibáczi-Papp Anita (független)[1]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 188 | 185 | 183 | 200 | 203 | 203 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84%-a magyarnak, 2,1% németnek, 7% cigánynak, 1,1% románnak mondta magát (15% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 68,4%, református 1,6%, evangélikus 1,1%, izraelita 1,1%, felekezet nélküli 2,1% (25,7% nem nyilatkozott).[12]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Karakó vára - egy középkori sáncvár maradványai, a községtől kb. 500 méterre délre, a Marcal folyó jobb partján találhatók.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. szeptember 8.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Karakó vár, Magyarország, Vas megye, Vas vármegye. varak.hu. (Hozzáférés: 2021. augusztus 24.)
- ↑ Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 29.)
- ↑ Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
- ↑ Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
- ↑ Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
- ↑ Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 27.)
- ↑ Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ Karakó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 31.)
- ↑ Karakó Helységnévtár
Források
[szerkesztés]- Kemenesalja és a Marcal mente [1]
- Karakó története [2] Archiválva 2021. június 19-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
[szerkesztés]- Karakó adatai Archiválva 2012. július 18-i dátummal a Wayback Machine-ben
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]