Visk
Visk (Вишково) | |||
Visk főtere | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Terület | Kárpátalja | ||
Járás | Huszti járás | ||
Község | Visk község (2020. június 12. – ) | ||
Rang | városi jellegű település | ||
Alapítás éve | 1271 | ||
Polgármester | Jaroszlav Hajovics | ||
Irányítószám | 90454 | ||
Körzethívószám | +380 3142 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 8288 fő (2019. jan. 1.)[1] | ||
Magyar lakosság | 3699 (45,4%) | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 200 m | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Visk weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Visk témájú médiaállományokat. |
Visk (ukránul: Вишковo, 1992-ig Вишкове [Viskove], oroszul: Вышково [Viskovo], szlovákul: Višková, románul: Văşcova) városi jellegű település Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járásban. Visk község székhelye.
Fekvése
[szerkesztés]Huszttól 20 km-re délkeletre, a Tisza völgyében, a Marangos-patak partján fekszik. A szóban forgó viski patakot Marangos-pataknak hívják, mert a Marangos-hegyben ered.[2]
Nevének eredete
[szerkesztés]Neve a szláv Vys személynévből származik.
Története
[szerkesztés]1271-ben említik először Visket.
Visket V. István magyar király adta a Hontpázmány nemzetségből származó Ujhelyi család őseinek, Marchaleus fiainak, Mykov és Chepán mestereknek 1271-ben, és az adományt IV. László magyar király, majd III. András magyar király is megerősítette, mint ekkor már Máramaros vármegyéhez tartozó birtokot. 1300-ban a család a király kérésére lemondott birtokáról, cserébe a kezdetben Ugocsa vármegyéhez tartozó Rakasz, Fekete-Ardó, Nyírtelekpuszta falvakat kapta. 1308-ban a fő sószállító helységek neve között – Técső, Talaborfalu és Sziget mellett – Visk is szerepelt.
Határában egy kúp alakú hegyen állott vára, amelyet a Hontpázmány nemzetségbeli Martelus fiai, Mikó és Csépán emeltek 1281 és 1298 között. Először 1299-ben említik, majd 1300-ban III. András magyar király visszacserélte. 1329-ben Károly Róberttől városi rangot kapott. A 14. század közepéig a viski vár királyi birtok volt, majd Máramaros vármegye központja lett.[3] A Tiszamenti öt koronaváros legnagyobbika egykor szász település volt.
1657-ben a lengyelek égették fel. 1717-ben a krími tatárok pusztítottak itt, rájuk a település határában a husztiakkal egyesült viskiek súlyos csapást mértek. 1786-ban éhínség pusztított.
Református népiskolája 1556-ban nyílt meg.
Az 1730-as években a koronabirtokok a kamara kezébe kerültek, Visk koronavárosi kiváltságait 1834-ben veszítette el. 1730 és 1780 között vásártartási joga volt. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Huszti járásához tartozott.
1918-ban a bevonuló románok, majd a csehek pusztították. 1944-ben először teljes zsidó lakosságát magyar csendőrök, később magyar férfi lakosait az oroszok hurcolták el, 70%-uk lágerekben vesztette életét.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 4839 lakosából 3871 magyar, 831 ruszin és 126 német volt.
8000 lakosának 40%-a magyar nemzetiségű, a többi ruszin.
2001 óta 8142 lakosából 3699 magyar (45,4%), a többi ukrán.
Látnivalók
[szerkesztés]- Erődített református templomát 1270-ben V. István építtette. A 14-15. században gótikus stílusban felújították. 1524-ben a reformátusoké lett. 1657. február 17-én II. Rákóczi György az országgyűlést megelőző istentiszteletet tartotta itt, az országgyűlés a városházán volt, ahol elhatározták a lengyel hadjáratot. 1717-ben a tatárok gyújtották fel, 1790-ben állították helyre. 1970-ben újították fel, fa harangtornya 18. századi, a templomot védőtornyos fal övezi. A 21. század elején a templomban egyedi közpkori freskókat tártak fel.[4]
- A viski református templom kertjében egyébként 22 nyitvatermő található meg, ezen kívül, még rengeteg más egzotikus növény. Ez Kárpátalja egyik legnagyobb, nyitvatermőket bemutató kertje.
- Görögkatolikus temploma 1831-ben épült az Angyali üdvözlet tiszteletére.
- Visknek több ásványvízforrása van, az ásványvizet a viskiek borkútnak hívják. Az egykori (1818-1918) Magyarország-szerte híres várhegyi fürdő ásványvízforrása a szovjet érában történő higanybányászat következtében kiapadt. Szerepét a Saján-hegyi ásványvízforrások vették át. A gyógyhatású ásványvizek hasznosítása tette ismét országos hírűvé a Saján Szanatóriumot.*
A Saján Szanatórium mellett, az úgynevezett Villa-völgyben található a mesterségesen kialakított Sajáni-tó. A tó alkalmas vízibiciklizésre, sétálásra, úszásra, a tó partján sütögetőhelyek is várják az érdeklődőket. A tavat az Avas-hegyvonulat veszi körül.
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1746-ban Méhes György tanár, író, bölcseleti doktor, református főiskolai tanár; Méhes Sámuel tanár, nyomda- és laptulajdonos, író, szerkesztő, az MTA levelező tagjának apja.
- Itt született 1761-ben Igyártó Mihály jogász, alispán.
- Itt született 1797-ben Lassú István földrajzi író.
- Itt született 1844. március 6-án Krüzselyi Bálint jogakadémiai tanár, Krüzselyi Erzsébet költőnő édesapja
- Itt született 1899. február 8-án Rankay József az 1920-as szomoróci felkelés katonai vezetője, Visk és Kercaszomor díszpolgára.
- Itt született 1940. február 26-án Fodó Sándor egyetemi tanár, a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség első elnöke, majd haláláig tiszteletbeli elnöke.
- Itt született 1951. október 29-én Czébely Lajos kárpátaljai magyar költő, helytörténész.
- Itt született 1955-ben Varga Sándor FIFA-menedzser.
- Itt született 1980. június 6-án Pál István „Szalonna”, népzenész, hegedűtanár, prímás.
Képek
[szerkesztés]-
A viski református templom
-
A viski magyar középiskola
-
Visk, a református templom napórája
-
A református templom mennyezete
-
Visk egykori várának makettje a dinnyési Várparkban
Testvérvárosai
[szerkesztés]Visk testvérvárosai a következők:[forrás?]
Ország | Város | Vármegye / Körzet / Régió / Állam | |
---|---|---|---|
![]() |
Magyarország | Paks | Tolna |
![]() |
Magyarország | Csaroda | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
![]() |
Magyarország | Fegyvernek | Jász-Nagykun Szolnok |
![]() |
Románia | Máramarossziget | Máramaros |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ukrán Statisztikai Hivatal: Чисельність наявного населення України на 1 січня 2019 року (ukrán nyelven). Ukrán Statisztikai Hivatal, 2019. (Hozzáférés: 2019. június 25.)
- ↑ A viski nyelvjárás szerint: Marangas. Maranyos-patak nem létezik.
- ↑ Archivált másolat. [2013. november 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. október 8.)
- ↑ Ablonczy Bálint: Egész Erdély legrégebbi faszerkezetét találták meg – a vistai csodatemplom titkai. valaszonline.hu, 2022. december 22. (Hozzáférés: 2022. december 25.)
- ↑ Dobszay János (2012): Kis madárhatározó. HVG, 2012. december 22. 51–52. szám, 16–18.
Források
[szerkesztés]- Mihály János: Máramarosi diplomák a XIV. és XV. századból, Máramarossziget, 1900. Online hozzáférés Archiválva 2013. október 16-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Györffy György: Máramaros megye
- A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 ISBN 963 85683 3 X
További információk
[szerkesztés]- A viski Várhegy mondája[halott link]
- A Várhegy nótája[halott link]
- Czébely Lajos: A viski magyar iskola története. Az egyházi iskoláktól a Kölcsey Ferenc Középiskoláig; Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség, Ungvár, 1998 (Clio)