Hanss Kelzens
Hanss Kelzens (vācu: Hans Kelsen, dzimis 1881. gada 11. oktobrī, miris 1973. gada 18. aprīlī) bija austriešu/ASV jurists un tiesību filozofs. Viens no galvenajiem tiesību pozitīvisma pārstāvjiem. Konstitucionālās tiesas koncepcijas autors. Pirmās konstitucionālās tiesas — Austrijas Konstitucionālās tiesas izveidotājs un tās tiesnesis.
| ||||||||||||||||
|
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/Hans_Kelsen_%281881%E2%80%931973%29_~1930_%C2%A9_Georg_Fayer_%281892%E2%80%931950%29_OeNB_8026867.jpg/220px-Hans_Kelsen_%281881%E2%80%931973%29_~1930_%C2%A9_Georg_Fayer_%281892%E2%80%931950%29_OeNB_8026867.jpg)
Dzīvesgājums
labot šo sadaļuDzimis Prāgā. Divu gadu vecumā ar ģimeni pārcēlās uz Vīni. Pabeidzis ģimnāziju, uzsāka studijas Vīnes Universitātē. 1911. gadā sāka vadīt lekcijas publiskajās tiesībās un tiesību filozofijā. 1912. gadā Kelsens apprecējās ar Margareti Bondu, pārim bija divas meitas.
Izveidoja un rediģēja vēstnesi Zeitschrift für öffentliches Recht Vīnē. Kelzens strādāja pie jaunās Austrijas konstitūcijas izveidošanas. Vēlāk Kelzens tika iecelts par Satversmes tiesas tiesnesi uz mūžu. 1925. gadā viņš publicēja grāmatu Allgemeine Staatslehre. 1930. gadā tika atstādināts no amata tiesā.
Vēlāk Kelzens tika pieņemts par profesoru Ķelnes Universitātē 1930. gadā. Kad nacisti nāca pie varas Vācijā 1933. gadā, viņš tika atcelts no amata un pārcēlās uz Ženēvu, Šveici. Ženēvā Kelzens sāka vairāk interesēties par starptautiskajām tiesībām. No 1936. līdz 1938. gadam viņš bija profesors vācu Prāgas Universitātē.
1940. gadā viņš pārcēlās uz Amerikas Savienotajām Valstīm un pasniedza lekcijas Hārvarda Universitātē, 1942. gadā kļuva par politisko zinātņu katedras vadītāju.
Kelzena galvenais mantojums ir daudzu mūsdienu Eiropas konstitūciju modelis. Pēc viņa veidotās sistēmas vadās daudzas valstis pasaulē. Viņa modelim ir raksturīgas konstitucionālās tiesas.
Ārējās saites
labot šo sadaļu- Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hanss Kelzens.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Visuotinė lietuvių enciklopedija raksts (lietuviski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- Lielās Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
- Herdera enciklopēdijas raksts (spāņu)