Portāls:Zinātne
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8b/Nuvola_apps_kalzium.svg/80px-Nuvola_apps_kalzium.svg.png)
kuru arī Tu vari papildināt!
Zinātnes portāls
![Eksperiments, kurā izmanto lāzera gaismu](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b9/LASER.jpg/200px-LASER.jpg)
Zinātne (latīņu: scientia - zināšanas, zinošs) ir cilvēka darbības nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas. Savukārt šīs zināšanas tiek iegūtas mērķtiecīgi zinātniekiem apkopojot un analizējot datus, ko tie iegūst, veicot novērojumus, pētījumus un eksperimentus. Pēc tam iegūtās zināšanas ļauj teorētiski izskaidrot, kā norisinās dažādi procesi un parādības gan dabā, gan sabiedrībā. Par zinātni sauc arī zināšanu sistemātisku kopumu kādā noteiktā sfērā.
Izmeklēts raksts
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/Sun920607.jpg/200px-Sun920607.jpg)
Saule ir zvaigzne, kas atrodas Saules sistēmas centrā. Orbītā ap Sauli riņķo Zeme un pārējās Saules sistēmas planētas, kā arī asteroīdi, komētas un citi kosmiskie ķermeņi. Saule ir milzīga plazmas lode, tās masa ir aptuveni 2×10 30 kg. Saule sastāv no 74% ūdeņraža un 25% hēlija, pārējo masu veido smagāki elementi (ogleklis, skābeklis, dzelzs u.c.). Saule ir apmēram 4,5—5 miljardus gadu veca, bet vēl pēc 5 miljardiem gadu tā pārvērtīsies par sarkano milzi un tad — par balto punduri (skat. "Zvaigznes evolūcija"). Saule ir Zemei tuvākā un tādējādi arī vislabāk izpētītā zvaigzne.
Kategorijas un galvenie temati
Izmeklēts attēls
![Svētās Žannas d'Arkas baznīca](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Nice%2C_France%2C_%C3%89glise_Jeanne_d%E2%80%99Arc.jpg/400px-Nice%2C_France%2C_%C3%89glise_Jeanne_d%E2%80%99Arc.jpg)
Svētās Žannas d'Arkas baznīca ir katoļu baznīca, kura atrodas Francijas pilsētā Nicā, kura izceļas starp pārējām ar savu oriģinālo arhitektūru.
Saistītie portāli
Ar portālu Zinātne ir saistīti šādi portāli:
![]() |
Astronomija |
![]() |
Bioloģija |
![]() |
Ģeogrāfija |
![]() |
Kosmonautika |
![]() |
Meteoroloģija |
![]() |
Medicīna |
![]() |
Saules sistēma |
Izmeklēta biogrāfija
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/Giordano_Phillipo_Bruno_-_Livre_du_recteur_-_1578.jpg/100px-Giordano_Phillipo_Bruno_-_Livre_du_recteur_-_1578.jpg)
Džordano Bruno (itāļu: Giordano Bruno, īstajā vārdā Filips Bruno (Filippo Bruno); dzimis 1548. gadā, miris 1600. gada 17. februārī), dēvēts arī par nolanieti – dominikāņu mūks atkritējs, dzejnieks, dramaturgs, okultists.
Pats sevi uzskatīja par filozofu, kabalistu, hermeneitiķi un magu, domātāju un ētikas reformatoru. Kritiķi viņu dēvē par vienu no daudzajiem viduslaiku okultistiem un šarlatāniem. Visdrīzāk varētu atbilst tam, ko mūsdienās pieņemts apzīmēt kā „ezotēriķis“.
Lielāko tiesu sarakstījis antiklerikālas vai pret zinātni vērstas lugas un pamfletus (ir viedoklis, ka, iespējams, Moljērs paņēmis vairākus Bruno komēdiju scēnu sižetus savām komēdijām), kā arī okultismam un cilvēka esībai veltītas pārdomas. Gandrīz neiespējami definēt viņa uzskatus, jo tie ir pārāk nesistemātiski un eklektiski - sarakstītie darbi ir okultisma, misticisma un no konteksta izrautu visdažādāko senāku ezotēriķu un filozofu tēžu, ideju un atziņu apkopojums.
Jaunākās ziņas
2017. gada jūnijs
Pasaulē
- (Fizika) ASV pētnieku grupa sadarbībā ar Ķīnu ir sintezējusi materiālu, kas pēc būtības ir jauna oglekļa forma. Šis materiāls ir ļoti izturīgs, bet svarīgākais ir tas, ka tas līdzīgi gumijai ir arī elastīgs. Turklāt šī oglekļa jaunā forma laiž cauri gaismu un elektrisko strāvu, kas ļauj visu to izmantot dažādās jomās no kosmiskās un kara tehnikas līdz pat sadzīves iekārtām. Oglekļa jaunā forma tika iegūta ar augstu spiedienu un temperatūru iedarbojoties uz vienu no amorfā oglekļa formām, kas tiek saukts par stikla oglekli (glassy carbon). Sākotnējais materiāls tika pakļauts 250000. atm. spiedienam un 1000° C temperatūrai, kā rezultātā ogleklis iegūst vienlaicīgi gan grafīta, gan dimanta īpašības.
- (Astrofizika) A. Einšteina vispārīgā relativitātes teorija tika pārbaudīta ar Piena Ceļa galaktikas centrālā melnā cauruma palīdzību. Tā izgāja kārtējo pārbaudi, kad divas zvaigznes paātrināti riņķo ap mūsu galaktikas centrālo melno caurumu. Saskaņā ar zinātnieku ievāktajiem datiem, trajektorija u.c. šo zvaigžņu kustības dinamiskie parametri pilnībā saskan ar to, ko nosaka vispārīgā relativitātes teorija. Tā ir pirmā reize, kad šī teorija tika pārbaudīta ar supermasīva melnā cauruma un tā tuvāko objektu palīdzību.
- (Paleontoloģija) 99 mlj. gadu sena putnu mazuļa paliekas tika atrastas Mjanmas dzintarā. Dzintara gabala redzamajā daļā varēja saskatīt tikai putnēna kāju, taču pētot to ar kopjūtertomogrāfu tika konstatēta arī pārējā ķermeņa lielākā daļa. Kopā ar spalvām un kauliem tur tika atklāti arī mīkstie audi. Bija iespējams noteikt pat apspalvojuma krāsu. Putnēns gāja bojā savas dzīves pirmajās dienās. Taču tam uz spārniem bija jau izveidojušās lidspalvas, kas liek domāt, ka, atšķirībā no mūsdienu putniem, šie sāka lidot uzreiz pēc izšķilšanās. Putna mazulis pieder enanhiorņu grupai, kas bija plaši izplatīta krīta periodā. Tos raksturo zobains knābis un pirksti uz spārniem. Ir zināmas ap 60 enanhiorņu sugu.
Latvijā
15. jūnijā noslēdzās pieteikumu pieņemšana uz vakantajām Latvijas Zinātņu akadēmijas īsteno locekļu, korespondētājlocekļu un ārzemju locekļu vietām. Šogad saņemti 20 pieteikumi uz LZA īsteno locekļu vietām, kas ir lielākais pieteikumu skaits visā akadēmijas pastāvēšanas laikā. Saņemti arī 23 pieteikumi uz korespondētājlocekļu vietām un 5 pieteikumi uz ārzemju locekļu vietām. Atbilstoši LZA Statūtu punktam 3.8.1.1. LZA Senāts 2017. gada Rudens pilnsapulces jaunu locekļu vēlēšanām šogad ir izsludinājis 9 īsteno locekļu vakances, 12 korespondētājlocekļu vakances un 2 ārzemju locekļu vakances.
Vai tu zināji...
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Lemur_walking-2.jpg/120px-Lemur_walking-2.jpg)
- ...ka cilvēki seklā miega laikā ir pat salauzuši rokas?
- ...ka lemuru (attēlā) grūtniecības periods ir aptuveni 146 dienas?
- ...ka smadzenēs ir apmēram 86 miljardi nervu šūnu jeb neironu?
- ...ka mākslīga šūna spēj ražot olbaltumvielas?
- ...ka islandieši esot patentējuši vārdu geizers un to nemaz tik brīvi nevar izmantot?
- ...ka lietus lāse parasti diametrā nav lielāka par trim milimetriem?
- ...ka daudzi saimnieki saviem kaķiem izvēlas izoperēt nagus, lai tie ar nagu asināšanu nebojātu tapetes un mēbeles?
- ...ka visātrāk ap zemeslodi vienatnē apburājusi ir Elena Makartūra?
Lietas, ko tu varētu darīt
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Nuvola_apps_korganizer.png/50px-Nuvola_apps_korganizer.png)
Vajadzīgais raksts | Angļu vikipēdijas raksts |
---|---|
Biometrija | en:Biometrics |
Litoloģija | en:Lithology |
Radiofizika | en:Radiophysics |
Siltumfizika | en:Thermal physicsl |
Nanoķīmija | en:Nanochemistry |
Radioķīmija | en:Radiochemistry |
Radioastronomija | en:Radio astronomy |
Astrometrija | en:Astrometry |
Kas ir portāls? | Portālu saraksts
Latviešu Vikipēdijas portāli:
Zinātne ·
Astronomija ·
Saules sistēma ·
Kosmonautika ·
Meteoroloģija ·
Ģeogrāfija
Bioloģija ·
Medicīna ·
Cilvēki ·
Vēsture ·
Otrais pasaules karš ·
Latvija ·
Turcija
Mūzika ·
Māksla ·
Sports ·
Basketbols ·
Formula 1 ·
Futbols ·
Hokejs