1939
godina
- Ово је чланак о години 1939.
Година 1939 (MCMXXXIX) била је редовна година која почиње у недјељу по грегоријанском календару.
Миленијум: | 2. миленијум |
---|---|
Вјекови: | 19. вијек – 20. вијек – 21. вијек |
Деценија: | 1900-е 1910-е 1920-е – 1930-е – 1940-е 1950-е 1960-е |
Године: | 1936 1937 1938 – 1939 – 1940 1941 1942 |
Грегоријански | 1939. (MCMXXXIX) |
Аб урбе цондита | 2692. |
Исламски | 1357–1358. |
Ирански | 1317–1318. |
Хебрејски | 5699–5700. |
Бизантски | 7447–7448. |
Коптски | 1655–1656. |
Хинду календари | |
• Викрам Самват | 1994–1995. |
• Схака Самват | 1861–1862. |
• Кали Yуга | 5040–5041. |
Кинески | |
• Континуално | 4575–4576. |
• 60 година | Yин Земља Зец (од кинеске Нг.) |
Холоценски календар | 11939. |
Подробније: Календарска ера |
1939: 1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 Рођења • Смрти |
Догађаји
уредиЈануар/Сијечањ
уреди- 1. 1. - У Нишу отворена зграда данашњег Народног позоришта.
- 1. 1. - У гаражи у Пало Алту основан Хеwлетт-Пацкард.
- 3. 1. - Шпански грађански рат: ��итка на Сегреу, низ окршаја од прошлог априла, окончава се националистичком победом.
- 5. 1. - Тито добио мандат од Коминтерне да формира ЦК КПЈ.
- 5. 1. - Пољски ино. министар Јóзеф Бецк посетио Хитлера на Бергхофу: од Пољске се тражи Данзиг у замену за гаранцију граница.
- 5. 1. - 4. 2. - Битка код Валсеqуилла, републиканска офанзива на западу земље, покушај диверзије за националистичку Каталонску офанзиву.
- 6. 1. - Натурwиссенсцхафтен објављује доказе да је Отто Хахн постигао нуклеарну фисију.
- 10. 1. - Коначни резултати југословенских избора прошлог месеца: Стојадиновићева листа 306 мандата, Мачекова 67.
- 10. 1. - Откривен астероид 2348 Мицхковитцх (астроном Миодраг Б. Протић).
- 10. 1. - Инаугурирана Нова Рајхсканцеларија у Берлину.
- 11. 1. - Сусрет Муссолини-Цхамберлаин у Риму - узалудна нада да би Муссолини могао утицати на Хитлера.
- 13. 1. - Приказан филм Сон оф Франкенстеин.
- 15. 1. - Резолуција Хрватског народног заступства (заступници изабрани прошлог месеца): одбија се сарадња са "привидним представништвом" (због изборног насиља), истиче се право самоопредељења хрватског народа, даје се пуно поверење Мачеку за преговоре.
- 16. 1. - Први састанак југословенске скупштине изабране у децембру - посланици Сељачко-демократске коалиције апстинирају, а (србијанска) Удружена опозиција и Југословенска национална странка учествују.
- 16. 1. - Пошто је јуче објавила рат Великој Британији, ИРА започиње С-План, кампању подметања бомби и саботажа - 300 експлозија и седам мртвих до марта 1940.
- 19. 1. - Италијански министар спољних послова Галеаззо Циано стигао у посету Југославији, Стојадиновићу нуди север Албаније.
- 19. 1. - Немачка експедиција на Тибет сти��е у Лхасу - остају на Тибету до августа.
- 19. 1. - Немачка експедиција на челу са капетаном Ритсцхером стиже до Антарктика, истражују подручје које називају Нова Швабија а налази се унутар Земље краљице Мауд коју су Норвежани управо присвојили.
- 20. 1. - Хјалмар Сцхацхт смењен с положаја председника Рајхсбанке, након што је упозорио Хитлера на огромну државну потрошњу, дефицит платног биланса, исцрпљивање резерви и претњу инфлације настале услед убрзаног наоружавања и припреме за рат (Четворогодишњи план). Министар економике Wалтхер Функ преузима и овај положај.
- 23. 1. - Шеф Абwехра Wилхелм Цанарис пустио дезинформацију да ће Немачка у фебруару заузети Холандију, како би одатле могла нападати Британију - ово изазива промену британске политике.
- 24. 1. - Јак земљотрес у јужно-централном Чилеу, око 28.000 мртвих.
- 26. 1. - Шпански грађански рат: током Каталонске офанзиве, Францове трупе уз помоћ Италијана заузимају Барцелону.
- 26. 1. - Почиње снимање Гоне wитх тхе Wинд (до 1. јула).
- 27. 1. - Адолф Хитлер наређује План З - експанзија морнарице.
- 29. 1. - Утакмица четвртфинала Зимског купа Грађански - Хајдук у Загребу прекинута због велике туче.
- 30. 1. - Хитлеров говор пред Рајхстагом: ако "јеврејски финансијери изазову рат против Немачке... резултат ће бити уништење јеврејске расе у Европи".
Фебруар/Вељача
уреди- 2. 2. - Мађарска се придружује Антикоминтерна пакту (ратификовано 24-ог).
- 3-4. 2. - Петорица министара Стојадиновићевог кабинета поднело оставке (Мехмед Спахо, Џафер Куленовић, Драгиша Цветковић, Михо Крек и Франц Сној), након чега и он даје оставку. Мандат за нову владу добија Драгиша Цветковић.
- 4. 2. - Ретирада: председник Шпанске републике Мануел Азаñа прешао француску границу (дао оставку 27-ог); стотине хиљада републиканаца напушта земљу.
- 5. 2. - Драгиша Цветковић образовао нову владу.
- 5. 2. - Потрес на Крку, материјална штета у Омишљу.
- 6. 2. - Британски премијер Невилле Цхамберлаин изјављује да ће немачки напад на Француску бити сматран као напад на Британију.
- 7. 2. - 17. 3. - Лондонска конференција о Палестини: арапска делегација не жели седети у истој соби као јеврејска, нема споразума, британска влада ће у мају издати Белу књигу.
- 7 - 9. 2. - Битка за Минорку: предао се републикански гарнизон на острву Менорка.
- 9. 2. - Јапанци се искрцавају на острво Хаинан и убрзо га освајају.
- 10. 2. - Умро папа Пио XI.
- 10. 2. - Окончан Републикански отпор у Каталонији.
- 14. 2. - Поринут немачки бојни брод Бисмарцк (у служби од августа 1940).
- 15. 2. - Премијера утицајног wестерна Стагецоацх.
- 15. 2. - Мађарски премијер Бéла Имрéдy дао оставку након што су му противници нашли јеврејског претка, следи Пáл Телеки (до 1941).
- 17. 2. - Хитлер отворио изложбу аутомобила у Берлину на којој је представљена "Буба".
- 23. 2. - 11. додјела Осцара: најбољи филм је Yоу Цан'т Таке Ит wитх Yоу, укупно две награде од седам номинација, Тхе Адвентурес оф Робин Хоод три од четири и Језебел две од пет.
- 23. 2. - Први лет "Летећег брода" Боеинг 314 Цлиппер између Сан Францисца и Хонг Конга, редовно од краја марта - путовање у једном правцу траје шест дана.
- 27. 2. - Француска и Британија признале Франкову владу, сутрадан и Југославија.
- 28. 2. - Први број "Политикиног забавника".
Март/Ожујак
уреди- 1. 3. - Пресуда члановима разбојничке дружине Петра Блажевића - Петрака у Шапцу: шест смртних казни, две доживотне робије, 18 временских казни и 8 ослобођених.[1]
- 2. 3. - Кардинал и папин државни секретар Еугенио Пацелли изабран на трећем гласању за папу; узима име Пио XII., служиће до 1958.
- 3. 3. - Махатма Ганди почиње пост против британске власти у Индији.
- 4 - 7. 3. - Шпанска република: побуна некомунистичких републиканаца у Картахени којој се придружује и националистичка пета колона - угушена је али републиканска флота бежи у Бизерту у Тунису.
- 5. 3. - Републикански генерал Сегисмундо Цасадо изводи антикоминистички пуч против премијера Негрíна, власт преузима Национални савет одбране, долази до сукоба са комунистима 7 - 12. 3. у Мадриду.
- ца. 6. 3. - Министарство физичког васпитања народа КЈ одлучило да не одобри женски фудбал, јер је "штетан по женине органе".[2]
- 7. 3. - Након смрти румунског патријарха и премијера Мирона, нови премијер је Арманд Цăлинесцу (до септембра), противник Гвоздене гарде и присталица западних демократија. За патријарха ће у јулу бити изабран Ницодим Мунтеану (до 1948).
- 10. 3. - Изјава премијера Цветковића поводом хрватског питања: треба рачунати са посебним народним индивидуалитеом "извесних крајева наше домовине".
- 10. 3. - Криза у Чешко-Словачкој: савезни председник Хáцха је сменио словачког премијера Тиса, у Братиславу је послата војска - Тисо стиже у Берлин три дана касније.
- 10 - 21. 3. - XVIII конгрес СКП(б), први после Велике чистке, потврђена Трећа петолетка, изражено разочарање у западне демократије и њихово неприхватање колективне сигурности (следећи конгрес тек 1952).
- март - Окончана Арапска побуна у Палестини (1936–1939).
- 14. 3. - Словачка увече проглашава независност од Чешко-Словачке - Јозеф Тисо је премијер (од октобра председник, до 1945), који се о свему договорио са Хитлером (алтернатива је била мађарска окупација).
- 15. 3. - Њемачке трупе окупирају Чешку и Моравску након што је председник Емил Хáцха рано ујутро принуђен да потпише документ којим "поуздано ставља судбину чешког народа у Фирерове руке". Словачка Република "тражи" немачки протекторат и добија га.
- 15. 3. - Карпатска Украјина проглашава независност, Мађари одмах улазе.
- 15. 3. - Демонстрације у Београду поводом догађаја у Чехословачкој ("Бранићемо земљу!").
- 16. 3. - Хитлер у Прагу прогласио Протекторат Чешка и Моравска. Протектор ће бити Константин вон Неуратх (до 1943).
- 16. 3. - Мађарска анектирала Карпато-Украјину.
- март - Влатко Мачек одржава везе са Италијом (посредници гроф Бомбеллес и члан ХСС Амедео Царнелутти), помињу се могућност устанка и државног савеза са Италијом.
- 17. 3. - 9. 5. - Битка за Нанцханг на југоистоку Кине, Јапанци заузели град 27. 3..
- 18. 3. - Конститутивни састанак ЦК КПЈ у Бох. Бистрици - Тито генерални секретар, Едвард Кардељ, Франц Лескошек, Миха Маринко, Јосип Краш, Милован Ђилас, Александар Ранковић. Из партије искључени комунисти ухапшени и оптужени у СССР ("троцкисти"), као и "фракционаши" (нпр. Петко Милетић).
- 18. 3. - У београдском Музеју кнеза Павла отворена изложба "Сто година француског сликарства".
- 19. 3. - Франко поручио новим мадридским властима да прихвата само безусловну предају.
- 22. 3. - Литванија након ултиматума предала Мемелску област Немачкој.
- Површина Немачке износи 583.370 кв.км а број становника, према попису из маја (→ де), износи 79.375.281 (без Мемела, са још око 150.000) - овоме треба додати чешки протекторат (49.363 кв. км и 7,4 мил. становника). Други Рајх је 1910. имао 540.858 кв. км и 64.925.993 становника.
- 23. 3. - Трговачки споразум Румуније и Немачке - доминација над румунском привредом, румунска пшеница и нафта за немачку војну опрему.
- 23 - 31. 3. - Словачко-мађарски рат ("Мали рат") - уговором из априла, Мађари добијају 1.697 км² на истоку Словачке.
- 25. 3. - Италијански ултиматум Албанији.
- 26. 3. - Франкове снаге почињу Последњу офанзиву грађанског рата.
- 26. 3. - Након остатка Бохемије-Моравске и Праг прелази на вожњу десном страном.
- 28. 3. - Францисцо Францо заузима Мадрид, остаје на власти до смрти 1975.
- 28. 3. - Амерички авантуриста Рицхард Халлибуртон се последњи пут јавља са кинеске џунке којом је желео препловити Пацифик.
- 31. 3. - Англо-француске гаранције Пољској.
- 31. 3. - Националисти заузимају Алмерију, Мурсију и Картахену, чиме стављају под контролу читаву Шпанију.
Април/Травањ
уреди- 1. 4. - Францисцо Францо проглашава крај Шпанског грађанског рата.
- 3-4. 4. - Разговори Цветковића и Мачека у Загребу - постигнута сагласност.
- 4. 4. - Потписан англо-пољски уговор о помоћи.
- 4. 4. - "Мали рат" окончан потписивањем мира, Мађарска узела један појас на истоку Словачке.
- 4. 4. - Ирачки краљ Гхази I погинуо у прометној несрећи (јавно мнење сумњичи Британце, због краљевих претензија према Кувајту и симпатија према Немачкој), на пријестоље ступа трогодишњи Фејсал II, трећи и посљедњи ирачки краљ (до 1958); регент је 'Абд ал-Илах.
- 4. 4. - Гленн Миллер и оркестар снимили Моонлигхт Серенаде, издата следећег месеца.
- 7. 4. (Велики Петак) - Италијанска инвазија Албаније.
- 11. 4. - Мађарска напушта Друштво народа.
- 11. 4. - Окончана Италијанска окупација Мајорке.
- 12. 4. - Албанска уставотворна скупштина прогласила персоналну унију са Италијом и Виктора Емануела III за краља Албаније), премијер је Схефqет Вëрлаци (следи појачање албанске, па и бугарске иреденте у Југославији).
- 13. 4. - Англо-француске гаранције Румунији и Грчкој.
- 14. 4. - Рузвелтово писмо Хитлеру, у коме га, између осталог, пита да ли је вољан гарантовати да неће напасти наведене независне земље [1].
- 14. 4. - Објављен Стеинбецков роман Тхе Грапес оф Wратх.
- 14. 4. - Изгорио луксузни хотел "Плитвице",[3] 11. 5. изгорјело и купалиште, сумњало се на подметнути пожар.
- 18. 4. - Совјетски Савез предлаже Британији и Француској "мировни фронт" за отпор агресији, који би гарантовао интегритет Пољске, Лондон одбија 8. 5..
- 18. 4. - Луксузни француски брод Парис запалио се и потонуо у луци Ле Хавре (лежи до 1947. када је исечен).
- 19. 4. - Југословенски писац и дипломата Иво Андрић предао акредитиве у Берлину.
- 20. 4. - 24. 5. - Суиxиан–Заоyаншка битка: јапанска офанзива у Хубеиу поништена кинеским противнападима.
- 21. 4. - Близу Хоустона посвећен споменик Сан Јацинто, са 172 м највиши зидани стуб на свету.
- 22. 4. - Југословенски министар спољних послова Александар Цинцар-Марковић у Венецији разговара са италијанском колегом грофом Ћаном.
- 25-27. 4. - Цинцар-Марковић у посети Немачкој (разговор са Хитлером 26. 4.).
- 26. 4. - Британија уводи ограничену војну обавезу за старост од 20 и 21 годину.
- 27. 4. - Потврђена прва верзија Споразума између Цветковића и Мачека, али га кнез Павле не прихвата (помињу се плебисцити у [делу] Босанске крајине и Срема).
- 28. 4. - У говору пред Рајхстагом, Хитлер одбацује Англо-немачки поморски споразум из 1935. и Немачко-пољски пакт о ненападању из 1934. Тражи повраћај колонија, Данзиг и везу са Источном Пруском.
- 29. 4. - Влада Народног фронта у Чилеу основала корпорацију ЦОРФО (Корпорација за развој производње) за реконструкцију након земљотреса и индустријализацију земље.
- 30. 4. - Јоханн Кекс дао оставку на челу удружења немачке мањине у Југославији Културбунд (повлачење старог руководства пред пронацистичким "Обновитељима"), за наследника је 6. августа изабран Сепп Јанко.
- 30. 4. - Отворена Свјетска изложба у Њујорку, траје до октобра 1940; слоган је "Зора новог дана". Телевизија НБЦ започиње емитовање приказујући председника Рузвелта на изложби.
Мај/Свибањ
уреди- 1. 5. - Батман се први пут појављује у стрипу.
- 3. 5. - Вјачеслав Молотов совјетски инострани комесар уместо Литвинова (1939-49 и 1953-56).
- 8. 5. - Хрватско народно заступство прети интернационализацијом Хрватског питања.
- 10 - 15. 5. - Кнез Павле и кнегиња Олга у посети Италији (као гости италијанског краљевског пара); 11-ог присуствују морнаричким маневрима у Напуљском заливу.
- 10. 5. - Освећење темеља Храма Светог Саве у Београду.
- 11. 5. - 15. 9. - Битке код Халкин Гола између Совјета и Јапанаца на граници Манџурије и Монголије.
- 13. 5. - "Путовање проклетих": брод Ст. Лоуис креће из Хамбурга са 937 јеврејских избеглица према Куби - неће их примити ни ту ни у САД и Канади.
- 14. 5. - Петогодишња Перуанка Лина Медина родила дете.
- 15. 5. - У Бранденбургу отворен женски концентрациони логор Равенсбрüцк.
- 15. 5. - У Великој Британији приказан филм Гоодбyе, Мр. Цхипс.
- 17. 5. - Британска влада издаје МацДоналдову Белу књигу - напуштена идеја поделе Палестине, знатно ограничено јеврејско усељавање.
- 18. 5. - Фудбалска утакмица на БСК-овом стадиону у Београду: Југославија - Енглеска 2:1.
- 20. 5. - Катастрофална поплава у Белој Паланци, 17 мртвих.
- 21. 5. - У Њемачкој је први пут додијељен Криж части њемачке мајке: за брончани је потребно барем четверо дјеце, за златни осмеро (процијењено 4,7 милијуна добитница до 1941).
- 22. 5. - У Берлину потписан 10-годишњи "Челични пакт", војни савез Немачке и Италије - Италијанима је обећано да рата неће бити још три године.
- 22. 5. - Код Вучитрна убијен вођа разбојничке банде Идриз Азировић.[4]
- 23. 5. - Хитлер саопштио војном врху да је одлучио напасти Пољску.
- 23. 5. - Британски парламент усвојио план за независну Палестину до 1949, заједничку за Јевреје и Арапе.
- 23. 5. - Потонуће америчке подморнице Сqуалус: страдало је 26 људи, а 33 је спашено путем МцЦаннове спасилачке коморе.
- 26. 5. - Договор Ћано - Карнелути (Мачеков изасланик) - хрватска побуна прачена Мачековим захтевом за италијанском интервенцијом би довела до независне Хрватске, са заједничким министарствима одбране и спољних послова са Италијом и могућом персоналном унијом (Мачек није потписао текст овог споразума).
- 28. 5. - Појавио се југословенски стрип "Зигомар".
- 28. 5. - Отворен југословенски павиљон на њујоршкој изложби, градоначелник Ла Гуардиа држи говор на српскохрватском[5].
- 29. 5. - На изборима у Мађарској убедљиво победила владајућа крајње десна Партија мађарског живота, друга је Партија стреластог крста.
- мај/јун - Велике поплаве у Југославији, нпр. Купа код Карловца 872 цм.[6]
Јун/Јуни/Липањ
уреди- 1. 6. - Британска подморница ХМС Тхетис потонула током теста са 99 људи (биће извучена и на крају потопљена 1943. као ХМС Тхундерболт).
- 1 - 5. 6. - Кнез намесник Павле Карађорђевић у званичној посети Берлину; 2. 6. приређена велика војна парада.
- 7. 6. - Након Канаде, британски краљевски пар стигао у посету САД.
- 9. 6. - Олимпијске игре 1944. додељене Лондону (биће одржане 1948.).
- 9-10. 6. - Земаљско саветовање КПЈ у Тацену код Љубљане.
- 11. 6. - Папа примио у Ватикану шпанске фалангисте, поздравио их као "драге синове цркве и браниоце цивилизације", подарио је благослов генералисиму Франку.
- 14. 6. - Тјенцински инцидент - Јапанци блокирали британску концесију у кинеском Тиањину поводом спора око изручења осумњичених убица, током лета долази до опасне кризе.
- 15. 6. - Француска подморница Пхéниx није изронила током вежби поред Вијетнама - страдао 71 човек.
- 17. 6. - Еуген Wеидманн је последња особа јавно погубљена у Француској.
- 20. 6. - Основан СС-Хеимwехр Данзиг.
- 23. 6. - Сијам (/Сајам/) први пут мења име у Тајланд (Ратцха Анацхак Тхаи - "Краљевина Тајланд").
- 24. 6. - Прво путовање "Летећег брода" Боеинг 314 Цлиппер преко Атлантика, између Соутхамптона и Порт Wасхингтон, Неw Yорк, са три станице између.
- 28. 6. - Прослава 550 година од Косовске битке.
- 29. 6. - Умро Мехмед Спахо, најистакнутији муслимански политичар у Југославији. На челу ЈМО га насљеђује Џафер Куленовић.
- 29. 6. - Турска анектирала Државу Хатај (Александрета), раније део Сирије.
- 29. 6. - Представљен трактор Форд 9Н са Фергусоновим системом качења у три тачке, будући стандард.
- 30. 6. - Стефан Крафт, стари лидер немачке мањине у Југославији ("Културбунд"), смењен с чела Савеза немачких кредитних и господарских задруга (победа пронацистичких "Обновитеља").
- 30. 6. - Процењени број становника Краљевине Југославије износи 15.596.000, четири милиона више него у време уједињења.[7]
Јул/Јули/Српањ
уреди- 2. 7. - Битке код Халкин Гола: Јапанци нападају, без успеха.
- 4. 7. - Лоу Гехриг се због болести повлачи из бејзбола (→ АЛС).
- 6. 7. - У Немачкој затворена последња јеврејска предузећа.
- 6. 7. - Јамес Смитх МцДоннелл основао МцДоннелл Аирцрафт (од 1967. МцДоннелл Доуглас).
- 14. 7. - На 150. годишњицу Пада Бастиље у Паризу дефилују и британски војници.
- 19. 7. - Штрајк 3.000 рудара у Трепча Минес Лимитед јер је одбијен нови колективни уговор.[8]
- 22. 7. - Највиша температура у Београду 38 степени, пре пет дана било близу 37, нема довољно воде.[9]
- 28. 7. - Аутомобил са 12 путника пао у провалију код Бјелуха близу Чакора, петоро путника погинуло на месту.
- 30. 7. - Југославија је првак Еуропе у тенису, након поб��еде од 3:2 над Њемачком у Загребу.
- 30. 7. - Главне свечаности конгреса Криста Краља у Љубљани, служи папин легат кардинал Аугуст Хлонд.
Август/Аугуст/Коловоз
уреди- 1. 8. - Мачек је за отцепљење Хрватске уз помоћ Немачке ако Срби остану упорни, макар то "значило и светски рат"[10].
- 1. 8. - Гленн Миллер и оркестар снимили Ин тхе Моод.
- 1. 8. - Установљена медаља "Златна звезда" за Хероје Совјетског Савеза.
- август-септембар - Велики фергански канал у Узбечкој ССР: колхозници граде 270 км за 45 дана.[11] Догодине продужен до Таџичке ССР; Северни и Јужни фергански канал су грађени 1940-41, приноси памука су удвостручени.
- 2. 8. - Еинстеин–Сзилáрдово писмо председнику Рузвелту - након што је у Немачкој откривена нуклерна фисија, САД би морале истражити производњу атомске бомбе (→ Пројекат Менхетн).
- 5. 8. - Лас Треце Росас: у Мадриду стрељано 13 младих жена социјалисткиња (током саца де агосто је стрељано и 43 младића).
- 5. 8. - Вежба опасности из ваздуха одржана у Београду, Земуну и Панчеву.[12]
- 8. 8. - Почињу велике тродневне војне вежбе у Британији, са замрачивањем градова.
- 10. 8. - "Интеркозма": разоткривена превара лажне париске фирме која је обећавала лек за ћелавост Југословенима који писмом пошаљу (три) длаке[13][14]. На челу фирме је југославенски Нијемац Wилхелм Вилко Хегер, иначе нећак Ивана Андреса који овог мјесеца улази у нову владу.
- 11. 8. - Тродневни састанак Риббентроп - Циано у Салзбургу: Италијани изненађени одлучношћу Немачке да нападну Пољску.
- 12. 8. - Претпремијера "Чаробњака из Оза" у Висконсину (у Холивуду три дана касније).
- 15. 8. - Штрајк у Трепчи: лондонска дирекција затвара рудник.[15]
- август - Аимé Цéсаире објавио у једном часопису књигу-поему Цахиер д'ун ретоур ау паyс натал (→ Нéгритуде).
- 16. 8. - У КЈ сукцесивно улази у оптицај нови ковани новац, сребрни од 20 и 50 динара и алуминијум-бронзани од 50 пара и 2 динара.[16]
- 17. 8. - Објављене уредбе о етатизацији радио станица Београд и Загреб.[17]
- 18. 8. - Немачка и СССР склопили трговачки уговор.
- 18. 8. - Еутаназија деце у Трећем рајху: циркулар министарства унутрашњих послова налаже здравственим радницима да известе о рођењима ментално и физички неспособне деце; присилна еутаназија ће обухватити и психијатријске пацијенте, → Акција Т4.
- 18. 8. - Прослава 25-годишњице Церске битке: у Београду свечано дочекане српске ратне заставе на путу за Цер.
- 19. 8. - Током преговора са Совјетима, Хитлер наређује Криегсмарине-и да започне операције Фалл Wеисс-а, плана инвазије на Пољску.
- 19. 8. - Наводни Стаљинов говор Политбироу: рат на Западу је у совјетском интересу.
- 20. 8. - Совјетско-јапански погранични сукоби, Битке код Халкин Гола: одлучујућа Жуковљева совјетска офанзива.
- 21. 8. - У Москви прекинути преговори са англо-француском мисијом: пакт је немогућ ако Пољска не допушта пролазак Црвене армије.
- 22. 8. - Хитлеров Оберсалцбершки говор командантима Вермахта: суштина рата на истоку није само заузимање територије већ и физичко уништење непријатеља.
- 22. 8. - Први пут снимљена песма Yоу Аре Мy Сунсхине.
- 23. 8. - Пакт Риббентроп-Молотов између СССР-а и Њемачке о ненападању, тајни додатак о подјели интересних сфера у Источној Европи (Финска, Балтичке државе, Пољска, Румунија; модификован 28. 9.; → Европски дан сјећања на жртве стаљинизма и нацизма од 2009).
- 24. 8. - На Брду код Крања издато званично саопштење о споразуму Цветковић-Мачек (након чега Цветковић даје оставку и одмах добија мандат за састав нове владе).
- 24. 8. - Ванредно заседање британског парламента: донесен Акт о ратним овлашћењима, Морнарица у ратној готовости. Истог дана британским и француским грађанима у Немачкој речено да се врате кући.
- 25. 8. - Хитлер одлаже напад на Пољску за пет дана након што су Британци и Пољаци потписали уговор о узајамној помоћи и Мусолини поручио да Италија не може ући у европски рат (необавештене јединице накратко почеле напад сутрадан ујутру, → Јабłонкówски инцидент).
- 25. 8. - ИРА-ин С-План: петоро мртвих од бомбе у центру Цовентрyја.
- 26. 8. - Споразум Цветковић-Мачек: формирана Бановина Хрватска, од Савске и Приморске бановине и још неколико срезова. На Бледу формирана нова влада чији је председник опет Драгиша Цветковић а потпредседник Влатко Мачек (и још 4 министра из ХСС), Милан Недић министар војске и морнарице. Распуштени су Народна скупштина и Сенат и укинут изборни закон - повратак демократије. Против Споразума су усташе, десница ХСС, већина српских политичара, војска, СПЦ и муслимани.
- 27. 8. - Први лет Хеинкел Хе 178, првог турбомлазног авиона.
- 28. 8. - Бан Иван Шубашић положио заклетву; подбан је Иво Крбек. Министри Хрвати су преузели ресоре, а Мачек је свечано дочекан од масе у Београду.
- 28. 8 - Бомбашки напад на Тарнówском колодвору у Пољској: од бомбе немачког агента гине 20 људи.
- 28. 8. - Немачка војска улази у Словачку, на основу уговора о заштити,[18] земља је пре два дана прогласила мобилизацију.
- 29. 8. - Влатко Мачек на седници Хрватског народног заступства: границе и компетенције Бановине Хрватске нису дефинитивне.
- 31. 8. - Немци лажирају инцидент у Глајвицу, што им служи као повод да нападну Пољску.
Септембар/Рујан
уреди- 1. 9. - Немачка инвазија Пољске почиње у 04:45 када бојни брод Сцхлесwиг-Холстеин отвори ватру на домаћине у пољској бази Wестерплатте код Данцига (→ Битка за Wестерплатте), немачка копнена војска прелази границу (→ Гранична битка) - ово се сматра почетком Другог светског рата.
- 1. 9. - Истовремено почиње и Словачка инвазија Пољске, заузимају спорне територије.
- 1. 9. - Увече, Немачкој уручени британски и француски ултиматум.
- 3. 9. - Велика Британија и Француска објављују рат Немачкој.
- 3. 9. - Ауто-трка на кружној стази око Калемегдана за Краљев пехар - први је Италијан Тазио Нуволари, други Немац Манфред вон Брауцхитсцх (синовац генерала Wалтера), четврти Бошко Миленковић. Процењено 75.000 гледалаца.
- 3. 9. - СС Атхениа је први британски путнички брод потопљен у рату, 128 мртвих (→ Битка за Атлантик).
- 4. 9. - Британци бомбардују немачке бродове у Wилхелмсхавену и Брунсбüттелу, оштећена крстарица Емден, оборено седам бомбардера.
- 5. 9. - САД прогласиле своју неутралност у рату. Њујоршка берза скочила 10% у очекивању потражње индустријске робе у Европи.
- 5. 9. - Јан Смутс нови премијер Јужноафричке Уније (до 1948), након што је Ј. Б. M. Хертзог смењен због заговарања неутралности.
- 6. 9. - Бан Вардарске бановине Владимир Хајдуквељковић убијен у Скопљу од стране отпуштеног полицијског стражара.
- 7. 9. - Румунија проглашава неутралност.
- 7 - 16. 9. - Саарска офанзива: кратки француски упад у Немачку. Након овога следи "Лажни рат" до априла 1940.
- 8. 9. - Немачке претходнице стигле у околину Варшаве (→ Опсада Варшаве).
- 11. 9. - Објављена Уредба о устројству банске власти Бановине Хрватске: Бан је на челу Банске Власти са 11 одјела. Бановински одбор ЈРЗ у Љубљани (Антон Корошец), тражи да се Уредба о Бановини Хрватској прошири и на друге бановине.
- 13. 9. - Експлозија француског минополагача Плутон у Казабланци приликом истовара живих мина, 186 мртвих.
- 15. 9. - Бугарска проглашава неутралност.
- 15. 9. - Поринут брод "Козара", најстарије пловило речне флотиле Војске Србије.
- 15. 9. - Крећу емисије југословенске редакције ББЦ-ја.
- 16. 9. - Примирје у сукобу између Совјета (и монголских савезника) и Јапанаца.
- 17. 9. - Совјетска инвазија Пољске; пољско вођство прелази румунску границу.
- 17. 9. - Британци изгубили први ратни брод: торпедован носач авиона ХМС Цоурагеоус - 519 мртвих.
- 17. 9. - Пуштена у саобраћај пруга уског колосијека Устипрача - Фоча, дуга 42 км (ради до 1977).
- 17. 9. - Битка за Цхангсха: први јапански покушај да заузму овај град у Хунану.
- 21. 9. - Чланови Гвоздене гарде убили румунског премијера Калинескуа - следи прогон гардиста.
- 22. 9. - Лавов се предао Совјетима, НКВД одмах почиње хапшење пољских официра, противно условима предаје. Истог дана у Брест-Литовску на демаркационој линији одржана заједничка парада Wехрмацхта и Црвене армије.
- 23. 9. - У Бановини Хрватској забрањене јавне манифестације и зборови, након "пар тежих инцидената", од стране лица покривених "лажним национализмом".[19]
- 24. 9. - Након Орзеłовог инцидента (бекство пољске подморнице из талинске луке 18. 9.), СССР даје ултиматум Естонији да допусти совјетске базе на својој територији, што ова прихвата 28. 9. (уговори потписани и са Летонијом 5. 10. и Литванијом 10. 10.).
- 24. 9. - Јако бомбардовање Варшаве.
- 24. 9. - Освећена палата Банске управе у Новом Саду.
- 24. 9. - Судар возова код станице Ивањска, на прузи Бања Лука-Добрљин - страдало девет људи и 57 коња[20].
- 26. 9. - Забрањена Француска комунистичка партија.
- 28. 9. - Пад Варшаве (Хитлер долетео 5. 10. и одржао параду).
- 28. 9. - Потписан Немачко-совјетски уговор о пријатељству, сарадњи и демаркацији: Немцима остаје део Пољске који су освојили преко црте, добијају и Суwаłки; Литванија заузврат пребачена у совјетску сферу.
- септембар, крајем - Италија почиње војне припреме против Југославије, одређено да се артиљерија постави у строгој тајности до априла.[21]
Октобар/Листопад
уреди- 1. 10. - Први лорд Адмиралитета Wинстон Цхурцхилл се обраћа преко радија, Русију назива "загонетка обавијена мистеријом унутар енигме"[22].
- 1. 10. - Редован рад нове краткоталасне радио станице Београд - одашиљач у Земуну.
- 1. 10. - Реорганизација Југословенског ногометног савеза: Врховни н. с. КЈ са Српским лоптачким савезом, те хрватским и словеначким ногометним савезима. Сарајево и Суботица имају по два клуба у два савеза, Бата из Борова је у српској лиги, а Босанци размишљају о свом савезу.
- 6. 10. - Крај отпора редовне пољске војске.
- 6. 10. - Приказан филм Нинотцхка.
- 8. 10. - Хитлеров декрет о анексији западних пољских крајева (→ Реицхсгау Wартхеланд и Данзиг-Wестпреуßен), остатак територија под немачком контролом организован 12. 10. у Генерално губернаторство (гувернер Ханс Франк). Немачка сада има 816.695 кв. км и 104 милиона становника, густина становништва је већа само у Белгији, Холандији и Енглеској[23]
- 8. 10. - У Пољској основан први гето за Јевреје, Пиотркów Трyбуналски.
- 11. 10. - Амерички предсједник Роосевелт одобрио почетак пројекта Манхаттан, пројект израде атомске бомбе.
- 14. 10. - Немачка подморница У-47 потопила застарели бојни брод ХМС Роyал Оак на сидришту у Сцапа Флоw, 833 мртвих.
- 14. 10. - Мачеков проглас осуђује убиства која су се у Загребу догодила последњих недеља, укључујући полицајаца, особа за која се држи да су "под бившим режимима... починила недела".[24][25] "Елементи" у Београду шире гласине о антисрпском насиљу.[26]
- 15. 10. - Хеим инс Реицх ("Дома у Рајх"): немачко-естонски споразум о пресељењу Балтичких Немаца, сличан споразум постигнут и с Летонијом (насељавају их у бившу Пољску).
- октобар - У ували Тиха код Цавтата насукано младунче кита.[27]
- 17. 10. - Премијера филма Мр. Смитх Гоес то Wасхингтон.
- 19. 10. - Турска, Француска и V. Британија потписали споразум у Анкари о узајамној помоћи уколико их нека европска сила напа��не на Медитерану.
- 19. 10. - Главни генералштаб ЈКВ предлаже формирање концентрационих логора за комунисте и њихове помагаче.
- 20. 10. - Завршена градња Палате Албаније, највише зграде у Београду.
- 20. 10. - Сумми Понтифицатус, прва већа енциклика папе Пија XII, осуђује расизам, тоталитаризам, тражи обнову Пољске (сматра се нападом на нацистички режим).
- 21. 10. - Споразум о опцији у Јужном Тиролу: етнички Немци могу остати у Јужном Тиролу без мањинских права или оптирати за пресељење у Немачку - до 1943. одлази их 75.000.
- 22. 10. - Совјетски избори у Западној Украјини и Западној Белорусији.
- 22. 10. - Индијски национални конгрес позвао на оставку провинцијске владе, пошто су Британци једнострано увели Индију у рат.
- 23. 10. - Приказан филм Тхе Роаринг Тwентиес.
- 24. 10. - Туча левих и десних студената на Загребачком свеучилишту.[28][29]
- 28. 10. - СССР препустио Вилниус Литванији. У редовима за хлеб наредних дана долази до нереда и антијеврејских погрома.
- 25. 10. - Наредба министарства војске и морнарице КЈ о сузбијању комунистичке активности у војсци.
- октобар - Завршена последња деоница на међународном путу Хоргош-Београд, а даље постоји до Чумића близу Крагујевца.[30]
- 31. 10. - Молотов објавио совјетске захтеве од Финске: размена територије и најам базе (преговори трају до 13. новембра).
Новембар/Студени
уреди- 1. 11. - Кинези покрећу Зимску офанзиву на више фронтова - траје до краја марта, углавном не успевају да постигну циљеве, али Јапанци уздрмани.
- 1-2. 11. - СССР одговорио позитивно на захтев новоизабраних скупштина у бившој источној Пољској за пријем у савез.
- 5. 11. - Код Сиска убијен Иван Радић, народни посланик 1931-35, рођак Стјепана и Павла.
- 5. 11. - САД усвојиле политику Цасх анд царрy: земље у рату могу куповати ратни материјал под условом да саме организују превоз и одмах плате.
- 6. 11. - Министар Џафер Куленовић изјавио да би БиХ требала бити четврта бановина (поред хрватске и претпостављене словеначке и српске). Српска друштва Сарајева и Бањалуке се 12-ог изјашњавају против те идеје.
- 6. 11. - Први семафор у Београду, на раскрсници Краља Александра са Таковском и Краља Фердинанда (део Кнеза Милоша).
- 6. 11. - Сондерактион Кракау, део Интеллигензактион: ухапшена 184 професора Јагелонског универзитета у Кракову, углавном послати у конц-логор Сацхсенхаусен.
- 6. 11. - Холивудска трач-новинарка Хедда Хоппер започела своју радио емисију (конкуренција Лоуелли Парсонс).
- 8. 11. - Безуспјешни покушај Георга Елсера да бомбом убије Хитлера у минхенској пивници.
- 9. 11. - Инцидент у Венлоу: немачки обавештајци отели двојицу британских колега у Холандији, близу немачке границе.
- 11. 11. - "Хрватски скаут" мења име у "Домобран" - Мачек упозорава да Домобрану, као франковачкој организацији, не могу припадати чланови ХСС.[31]
- 12. 11. - Избор 47 сенатора у Краљевини Југославији (међу њима и Нурија Поздерац, Јован Радонић, Сава Косановић, Марко Вујачић, Иван Пернар...): 29 сенатора из ЈРЗ, ХСС 11, Земљорадничка 4 и СДС 3.
- 13. 11. - На западу Венецуеле изгорео град Лагуниллас де Агуа, преко 200 мртвих.
- 13 - 14. 11. - Надбискупи Степинац и Шарић и шесторица бискупа на ходочашћу у Риму: молба за канонизацију Николе Тавелића.
- 17. 11. - Одговарајући на демонстрације чешких студената и средњошколаца против окупације, Немци стрељали 9 студената без суђења, 1200 послато у конц-логоре, затворени универзитети (данас Међународни дан студената и средњошколаца).
- 18. 11. - Теретни брод "Царица Милица" ударио у мину код енглеске обале и потонуо, посада спасена (мину поставила немачка подморница У-19). Истог дана, холандски путнички брод "Симон Боливар" налетео на мину у Северном мору - 120 мртвих.
- 23. 11. - Отворен пут Београд - Суботица - мађ. граница, део међународног пута Лондон - Цариград.
- 24. 11. - Састанак муслиманских организација у Сарајеву - тражи се аутономна БиХ у хисторијским границама.
- 26. 11. - Бомбардирање Маиниле: Совјети лажирали гранатирање свог села како би оправдали напад на Финску.
- 26. 11. - Велики збор Алијансе женских покрета у Инжењерском дому у Београду - тражи се активно и пасивно право гласа (пре четири дана и на универзитету[32]).
- 27. 11. - Објављена забрана саобраћаја возилима на бензински погон викендом у КЈ.
- 30. 11. - Совјетским нападом на Финску почиње "Зимски рат". На окупираној територији ће бити успостављена "Финска Демократска Република", али у земљи преовлађује сложни Дух Зимског рата.
- 30. 11. - Туча на београдском правном факултету, након што је јуче ометана комеморација адмиралу Гепрату од стране "антиратних" студената - Универзитет затворен неколико дана и одложене све приредбе наредног месеца.[33]
Децембар/Просинац
уреди- 2. 12. - Отворен Њујоршки градски аеродром, касније ЛаГуардиа Аирпорт.
- 2 - 3. 12. - Пуштени у промет Нови колни и Нови жељезнички (зелени) мост у Загребу.
- децембар, почетком - У Београду откривена банда која је кријумчарила опијум из Цариграда у Париз.[34]
- 3. и 10. 12. - КПЈ организира демонстрације у Загребу, 10-ог долази до сукоба са полицијом и Хрватском грађанском заштитом.
- 4. 12. - Блокада Немачке: Британци спречавају и немачки извоз, као одговор на губитке због немачких магнетних мина.
- 4. 12. - У Београду откривен ланац кријумчара опијума из Цариграда до Париза.[35]
- 6. 12. - ЈАЗУ одлучује променити име у ХАЗУ (одлуку треба потврдити Сабор одн. бан). С променом се не слажу сви, нпр. Иван Мештровић.[36]
- 8. 12. - На архијерејском сабору СПЦ су изабрани викарни епископи Прибићевић (умро 1941), Брадваревић (на робији 1954-58) и Липовац (убијен 1945). У посети је био и Горазд Прашки (убијен 1942).
- 10. 12. - Код Мердара, на прузи Ниш - Пећ, пробијен кружни тунел, дужине 788 м у кривини радијуса 300 м.[37]
- 12. 12. - Битка на Толвајäрвију: Финци у противнападу уништили једну совјетску дивизију.
- 13. 12. - Битка код Ла Плате, прва поморска битка рата: Британци надјачали Немце код Уругваја.
- 13. 12. - Совјетски затворски брод Индигирка се насукао поред Хокаида - страдало је 742 људи.
- 14. 12. - Револуционарни студентски покрет на Београдском универзитету: велике радничко-студентске демонстрације у Београду, полиција пуца, има мртвих.
- 14. 12. - У "Српском гласу", гласилу Српског културног клуба, објављен чланак "Где год је Срба - ту је Србија".
- 14. 12. - Совјетски Савез искључен из Друштва народа због напада на Финску; Југославија се уздржала.
- 15. 12. - Премијера филма "Прохујало с вихором" у Атланти, Џорџија.
- 15. 12. - Влада КЈ доноси Уредбу која омогућује оснивање логора за комунисте (→ Билећа, Лепоглава).
- 15. 12. - "Видовдан", брод Југославенског Ллоyда, непоправљиво се насукао у Јапану.
- 15/16. 12. - Петорица рибара из Калија на Угљану страдала у олуји код Вира.[38]
- децембар - Талас штрајкова у Хрватској у организацији прокомунистичког УРС, противе се Хрватском радничком савезу[39].
- децембар - "Сукоб на књижевној љевици": Мирослав Крлежа објавио "Дијалектички антибарбарус" у часопису "Печат"[40].
- 16 - 22. 12. - Прва Битка код Сумме: Финци одвратили совјетски напад на Маннерхеимову линију.
- 17. 12. - Њемачки џепни бојни брод Адмирал Граф Спее самопотопљен испред луке Монтевидео, Уругвај.
- 17. 12. - Сукоб полиције са демонстрантима у Сплиту, страдао ��ицко Буљановић - сутрадан проглашен генерални штрајк у Сплиту, Солину и Омишу[41]. ХСС тврди да "покушаји демонстрација" желе да "руше оно што је хрватски народ створио"[42].
- 18. 12. - Битка над Хелиголандским заливом: Луфтwаффе одбила напад РАФ-а.
- 18. 12. - Почиње Битка за превој Кунлун, Јапанци покушавају заузети ову стратешку позицију у провинцији Гуангxи.
- 18. 12. - У Београду убијен генерални директор ПРИЗАД-а Едо Марковић - забуна приликом претреса стана његове кћерке, вршеног у вези са демонстрацијама од пре четири дана[43] (агент ослобођен 7. дец. 1940. јер је установљена нужна одбрана). Истог дана ПРИЗАД је требао повести разговоре о преусмерењу извоза пољопривредних производа у Енглеску и Француску.[44]
- 22. 12. - Приказан цртани филм "Гуливерова путовања", одговор Парамоунта на "Снежану и седам патуљака".
- 22. 12. - Судар возова у немачкој станици Гентхин, 186 мртвих.
- 22. 12. - Свеиндијска муслиманска лига организовала прославу Дана спаса од Индијског националног конгреса, поводом оставке њихових провинцијских влада.
- 25 - 27. 12. - Битка код Кеље: Финци одбили совјетски напад.
- 27. 12. - Ерзинџански земљотрес у источној Анадолији - 30.000 мртвих (→ Северноанадолска раселина). Турска је затим погођена и великим поплавама.
- 27. 12. - У Бановини Хрватској објављена Уредба за сузбијање скупоће.
- 28. 12. - У центру Загребу -12 ступњева, у Боронгају -23, и 30 цм снијега.[45]
- 29. 12. - Први лет тешког бомбардера Цонсолидатед Б-24 Либератор (у служби од 1941).
- 31. 12. - Одржан први Бечки новогодишњи концерт - први и последњи пут 31. 12. уместо 1. 1..
Кроз годину
уреди- Семјон Кирлијан измислио Кирлијанову фотографију.
- У Енглеској пронађена бродска гробница у Суттон Хоо са богатим англо-саксонским артефактима.
- Маргуерите Переy открила францијум.
- Сматра се да је класични Холлywоод на врхунцу (→ 1939. на филму).
Рођења
уредиЈануар/Сијечањ
уреди- 6. 1. - Валериј Лобановски, фудбалер, тренер († 2002)
- 8. 1. - Миле Боговић, госпићко-сењски бискуп
- 8. 1. - Милан Лојаница, архитекта, урбаниста
- 10. 1. - Сал Минео, амерички глумац († 1976)
- 19. 1. - Пхил Еверлy, музичар, певач († 2014)
- 26. 1. - Ђело Јусић, складатељ, гитарист († 2019)
- 29. 1. - Гермаине Греер, аустралијска академичарка, списатељица и водитељица
Фебруар/Вељача
уреди- 2. 2. - Емир Драгуљ, академски сликар, графичар († 2002)
- 2. 2. - Борис Цавазза, глумац
- 3. 2. - Мицхаел Цимино, режисер, сценариста († 2016)
- 8. 2. - Бисера Аликадић, босанскохерцеговачка књижевница
- 9. 2. - Ватрослав Фркин, хрватски католички свећеник
- 9. 2. - Богомил Ђузел, македонски књижевник
- 13. 2. - Југослав Костић, члан Председништва СФРЈ
- 22. 2. - Светозар Стијовић, српски лингвиста († 2000)
Март/Ожујак
уреди- 13. 3. - Неил Седака, кантаутор, продуцент
- 17. 3. - Гиованни Трапаттони, фудбалер, тренер
- 20. 3. - Бриан Мулронеy, премијер Канаде († 2024)
- 25. 3. - Милисав Милић, новинар, дописник РТБ из Приштине... († 2006)
- 27. 3. - Беба Селимовић, пјевачица († 2020)
- 31. 3. - Звијад Гамсахурдија, совјетски дисидент, председник Грузије († 1993)
Април/Травањ
уреди- 1. 4. - Дејан Ђурковић, редитељ и сценариста († 2003)
- 1. 4. - Али МацГраw, глумица, модел
- 2. 4. - Зоран Бечић, босанскохерцеговачки глумац († 2006)
- 2. 4. - Јован Ристић, позоришни, филмски и ТВ редитељ († 2013)
- 2. 4. - Живан Сарамандић, српски оперски певач († 2012)
- 2. 4. - Марвин Гаyе, кантаутор, музичар († 1984)
- 5. 4. - Лека Зогу, крунски принц Албаније († 2011)
- 7. 4. - Францис Форд Цоппола, амерички режисер, сценарист и продуцент
- 7. 4. - Давид Фрост, новинар, ТВ водитељ († 2013)
- 13. 4. - Паул Сорвино, глумац († 2022)
- 14. 4. - Слободан Новаковић, драматург, редитељ, књижевник, потпредседник ФК Партизан († 2007)
- 16. 4. - Борис Дворник, хрватски и југословенски глумац († 2008)
- 16. 4. - Дустy Спрингфиелд, певачица († 1999)
- 20. 4. - Гро Харлем Брундтланд, премијерка Норвешке, генерални директор WХО
Мај/Свибањ
уреди- 1. 5. - Младен Црнобрња, хрватски глумац († 2000.)
- 4. 5. - Амос Оз, израелски књижевник и новинар († 2018)
- 4. 5. - Паул Глеасон, глумац
- 4. 5. - Звонимир Каменар, кипар
- 5. 5. - Јован Зебић, српски политичар и економиста. († 2007)
- 7. 5. - Рууд Лубберс, премијер Холандије († 2018)
- 9. 5. - Ђоко Вјештица, новинар и уредник Студија Б († 2008)
- 9. 5. - Ион Ţириац, тенисер, менаџер
- 10. 5. - Ивица Видовић, хрватски глумац († 2011)
- 13. 5. - Харвеy Кеител, амерички глумац
- 14. 5. - Сава Андрић, епископ браничевски († 1993)
- 18. 5. - Силвана Арменулић, певачица народне музике († 1976)
- 18. 5. - Гиованни Фалцоне, антимафијашки судија († 1992)
- 25. 5. - Иан МцКеллен, енглески глумац
- 25. 5. - Тибор Варади, правник, експерт за међународно право
- 28. 5. - Вида Јерман, глумица († 2011)
Јун/Јуни/Липањ
уреди- 9. 6. - Никола Рацков, српски пијаниста и професор
- 11. 6. - Јацкие Стеwарт, тркач Ф1
- 20. 6. - Хризостом Столић, епископ жички († 2012)
Јул/Јули/Српањ
уреди- 3. 7. - Љубивоје Ршумовић, српски књижевник
- 3. 7. - Душан Маравић, фудбалски репрезентативац
- 7. 7. - Ђорђе Бобић, српски архитекта († 2024)
- 9. 7. - Слободан Станишић, књижевник и новинар
- 14. 7. - Љубиша Беара, пуковник ВРС, хашки осуђеник († 2017)
- 15. 7. - Анíбал Цавацо Силва, председник Португала
- 17. 7. - Али Кхаменеи, врховни лидер Ирана
- 26. 7. - Јохн Хоwард, премијер Аустралије
- 27. 7. - Wиллиам Егглестон, фотограф
- 30. 7. - Петер Богдановицх, амерички глумац, редитељ, сценариста († 2022)
Август/Аугуст/Коловоз
уреди- 2. 8. - Wес Цравен, филмски режисер († 2015)
- 7. 8. - Мирза Идризовић, режисер, сценариста († 1998)
- 9. 8. - Романо Проди, премијер Италије, председник Европске комисије
- 11. 8. - Јамес Манцхам, први председник Сејшела († 2017)
- 12. 8. - Георге Хамилтон, глумац
- 23. 8. - Милан Влајчић, новинар, књижевни критичар († 2022)
- 27. 8. - Никола Пилић, тенисер и тренер
- 28. 8. - Бранко Костић, в.д. председника Председништва СФРЈ († 2020)
- 29. 8. - Јоел Сцхумацхер, амерички режисер, сценарист и филмски продуцент († 2020)
- 30. 8. - Јохн Пеел, диск џокеј († 2004)
Септембар/Рујан
уреди- 1. 9. - Лилy Томлин, америчка глумица и комичарка
- 3. 9. - Слободан Машић, архитекта, графички дизајнер († 2016)
- 5. 9. - Георге Лазенбy, глумац
- 13. 9. - Радослав Лазић, позоришни редитељ
- 13. 9. - Борислав Микелић, привредник, премијер РСК († 2018)
- 18. 9. - Јорге Сампаио, председник Португала († 2021)
- 20. 9. - Небојша Попов, социолог, антиратни активиста († 2016)
- 29. 9. - Фикрет Абдић, босанскохерцеговачки привредник и политичар
Октобар/Листопад
уреди- 2. 10. - Мирјана Боханец-Видовић, хрватска сопранистица, глумица и дипломаткиња
- 6. 10. - Бруно Бушић, хрватски политички емигрант († 1978)
- 8. 10. - Паул Хоган, глумац
- 12. 10. - Фрањо Грегурић, премијер Хрватске
- 14. 10. - Ралпх Лаурен, модни креатор
- 16. 10. - Ева Христић, спикер РТБ
- 18. 10. - Лее Харвеy Осwалд, амерички атентатор († 1963)
- 27. 10. - Јохн Цлеесе, британски глумац, комичар и редатељ
- 28. 10. - Мирослав Церар, гимнастичар
- 28. 10. - Јане Алеxандер, глумица
- 30. 10. - Граце Слицк, певачица Јефферсон Аирплане
- 31. 10. - Рон Риффкин, амерички глумац
- 31. 10. - Борис Мутић, хрватски спортски новинар († 2009.)
- 31. 10. - Али Фарка Тоурé, музичар († 2006)
Новембар/Студени
уреди- 1. 11. - Бернард Коуцхнер, француски лекар и политичар, шеф цивилне мисије УНМИК
- 3. 11. - Терренце МцНаллy, амерички драмски писац
- 12. 11. - Мани Готовац, театрологиња, драматургиња († 2019)
- 15. 11. - Yапхет Котто, глумац († 2021)
- 16. 11. - Милош Жутић, глумац († 1993)
- 18. 11. - Маргарет Атwоод, канадска списатељица
- 20. 11. - Игор Мандић, књижевник и књижевни критичар († 2022)
- 21. 11. - Алекса Буха, филозоф, политичар у РС
- 26. 11. - Тина Турнер, америчка пјевачица, плесачица и глумица († 2023)
- 27. 11. - Лаурент-Дéсирé Кабила, председник ДР Конго († 2001)
- 29. 11. - Матија Бећковић, књижевник, српски академик
- 30. 11. - Кемал Хањалић, физичар, градоначелник Сарајева
Децембар/Просинац
уреди- 1. 12. - Александар Живановић, српски педагог, вишестрани уметник
- 8. 12. - Фахрудин Јусуфи, фудбалер († 2019)
- 19. 12. - Стјепан Кљуић, члан Предсједништва БиХ
- 21. 12. - Зоран Милосављевић, глумац († 1983)
- 26. 12. - Пхил Спецтор, музички продуцент († 2021)
- 31. 12. - Иван Пренђа, задарски надбискуп
Кроз годину
уреди- Душан Ђурић, глумац († 1969)
- Константин Обрадовић, активиста за људска права († 2000)
- Мухамед Крешевљаковић, хисторичар, градоначелник Сарајева († 2001)
- Јован Буљ, елегантни саобраћајац († 2010)
- Радован Бранков, новинар († 2014)
- Драгољуб Бакић, архитекта († 2023)
- Радмила Караклајић, певачица
Смрти
уредиЈануар/Сијечањ – Март/Ожујак
уреди- 2. 1. - Роман Дмоwски, пољски политичар (* 1864)
- 7. 1. - Душан Цекић, бивши члан ЦК КПЈ (* 1879)
- 18. 1. - Драгиша Мишовић, лекар, члан КПЈ (* 1898)
- 23. 1. - Маттхиас Синделар, аустријски фудбалер (* 1903)
- 24. 1. - Маxимилиан Бирцхер-Беннер, швајцарски нутрициониста (* 1867)
- 28. 1. - Wиллиам Бутлер Yеатс, ирски песник (* 1865)
- 4. 2. - Стево Чутурило, педагог, писац (* 1846)
- 10. 2. - Пио XI., римски папа (* 1857)
- 12. 2. - С. П. L. Сøренсен, хемичар (* 1868)
- 22. 2. - Антонио Мацхадо, песник (* 1875)
- 27. 2. - Надежда Крупскаја, револуционарка, Лењинова удовица (* 1869)
- 2. 3. - Хоwард Цартер, британски археолог, египтолог (* 1874)
- 5. 3. - Херберт Мундин, глумац (* 1898)
- март - Гојко Самарџић, члан КПЈ, жртва чистке (* 1897)
Април/Травањ – Јун/Липањ
уреди- 1. 4. - Антон Макаренко, педагог (* 1888)
- 4. 4. - Гхази I, краљ Ирака (* 1912)
- 7. 4. - Милан Вапа, српски фабрикант (* 1875)
- 12. 4. - Љубомир Косиер, економист (* 1890)
- 19. 4. - Руководиоци КПЈ, жртве чистке:
- Сима Марковић, математичар и филозоф, суоснивач КПЈ (* 1888)
- Владимир Ћопић, шпански борац, руководилац КПЈ, жртва чистке (* 1891)
- Јанко Јовановић, шпански борац, руководилац КПЈ, жртва чистке (* 1901)
- Вилим Хорвај (* 1901)
- Акиф Шеремет (* 1899)
- ? Јован Малишић, шпански борац (* 1902)
- ? Коста Новаковић, суоснивач КПЈ (* ца. 1886)
- 9. 5. - Јосип Шиловић, бивши ректор СуЗ и бан Савске бановине (* 1858)
- 22. 5. - Ернст Толлер, њемачки драмски писац (* 1893)
- 4. 6. - Павле Поповић, српски књижевни критичар и историчар (* 1868)
- 20. 6. - Јован M. Јовановић Пижон, српски писац и политичар (* 1869)
- 26. 6. - Форд Мадоx Форд, енглески књижевник (* 1873)
- 29. 6. - Мехмед Спахо, босански муслимански политичар (* 1883)
Јул/Српањ – Септембар/Рујан
уреди- 4. 7. - Отон Ивековић, хрватски сликар (* 1869.)
- 14. 7. - Алфонс Муцха, чешки сликар и декоративни уметник (* 1860.)
- 16. 7. - Драгослав Јовановић, ректор БУ (* 1886)
- 27. 7. - Милица Јанковић, српска књижевница (* 1881)
- 2. 8. - Харвеy Спенцер Леwис, окултиста (* 1883)
- 7. 8. - Србобран Станојевић, пуковник ваздухопловства КЈ (* 1895)
- 14. 8. - Драгиша Лапчевић, политичар и публициста (* 1867)
- 18. 8. - Викентије Вујић, епископ банатски (* 1874)
- 21. 8. - Бранислав Дешковић, хрватски кипар (* 1883)
- 23. 8. - Сиднеy Хоwард, драмски писац, сценариста (* 1891)
- 22. 9. - Wернер вон Фритсцх, немачки генерал (* 1880)
- 23. 9. - Сигмунд Фреуд, аустријски неуролог и оснивач психоанализе (* 1856)
- 24. 9. - Царл Лаеммле, пионир филмске индустрије, оснивач Универсал-а (* 1867)
- 24. 9. - Данило Петровић, бивши крунски принц Црне Горе (* 1871)
- 25. 9. - Коста Главинић, српски инжењер, јавни радник (* 1858)
- 29. 9. - Божидар Терзић, армијски генерал (* 1867)
Октобар/Листопад – Децембар/Просинац
уреди- 7. 10. - Харвеy Цусхинг, пионир неурохирургије (* 1869)
- 16. 10. - Стјепан Саркотић, аустроугарски генерал (* 1858)
- 23. 10. - Зане Греy, писац wестерна (* 1872)
- 17. 11. - Матеја Шуменковић, свештеник и бивши четник (* 1864)
- 20. 11. - Тихомир Тикан Павловић, боксер
- 21. 11. - Éмиле Гуéпратте, француски адмирал (* 1856)
- 28. 11. - Јамес Наисмитх, канадско-амерички изумитељ кошарке (* 1861)
- 29. 11. - Пхилипп Сцхеидеманн, бивши канцелар Немачке (* 1865)
- 4. 12. - Бранимир Шеноа, сликар (* 1879)
- 8. 12. - Николај Краснов, руско-српски архитекта, академик (* 1864)
- 12. 12. - Доуглас Фаирбанкс, глумац (* 1883)
- 13. 12. - Никола Цоловић, генерал (* 1874)
- 19. 12. - Иво Франк, хрватски политичар (* 1877)
- 23. 12. - Антхонy Фоккер, пионир авијације, произвођач авиона (* 1890)
Кроз годину
уреди- Фрањо Пољак, господарски стручњак, политичар, пјесник (* 1877)
Нобелова награда за 1939. годину
уреди- Физика: Ернест Орландо Лаwренце (проналазак и развој циклотрона и с њим добијени резултати, нарочито у вези вештачких радиоактивних елемената [нпр. фосфор-32])
- Кемија: Адолф Бутенандт (рад на сексуалним хормонима, → естрон) и Лавослав Ружичка (рад на полиметиленима и вишим терпенима)
- Физиологија и медицина: Герхард Домагк (откриће антибактеријских својстава пронтосила)
- Књижевност: Франс Еемил Силланпää (дубоко разумевање сељаштва своје земље и изузетна уметност с којом је представио њихов начин живота и њихову везу с природом)
- Мир: није додијељена
Ниједна награда неће бити додељена три године, 1940-42.
Референце
уреди- ↑ "Време", 2. март 1939, стр. 6
- ↑ "Време", 7. март 1939, стр. 10
- ↑ "Политика", 16. април 1939
- ↑ "Време", 24. мај 1939
- ↑ Политика, 11. јун 1939, стр. 7. дигитална.нб.рс (приступ. 21.3.2016.)
- ↑ Стољетна поплава 1939.. кафотка.нет
- ↑ Време, 26. окт. 1939, стр. 8. дигитална.нб.рс
- ↑ "Политика", 29. јул 1939
- ↑ "Време", 23. јул 1939
- ↑ АП (Аугуст 02, 1939). Матцхек Ис фор Цроат Сецессион Wитх Реицх Аид Иф Сербс Станд Пат; Адмитс тхе Мове Мигхт Меан 'Wорлд Wар'--Суггестс ас Алтернативе Тхат тхе Реицх 'Цоме' анд Естаблисх 'Ордер'. Неw Yорк Тимес Паге 10
- ↑ "Политика", 18. авг. 1940, стр. 13
- ↑ "Политика", 6. авг. 1939
- ↑ Политика, 23. авг. 1939, стр. 10. дигитална.нб.рс
- ↑ Време, 23. авг. 1939, стр. 8. дигитална.нб.рс
- ↑ "Политика", 15. авг. 1939, стр. 7
- ↑ Политика, 6. авг. 1939, стр. 10
- ↑ "Политика", 18. авг. 1939, стр. 6
- ↑ "Политика", 29. авг. 1939, стр. 9
- ↑ Време, 24. септ. 1939, стр. 7
- ↑ Политика, 12. дец. 1939, стр 17. дигитална.нб.рс
- ↑ МацГрегор Кноx (27 Јуне 1986). Муссолини Унлеасхед, 1939-1941: Политицс анд Стратегy ин Фасцист Италy'с Ласт Wар. Цамбридге Университy Пресс. стр. 53–. И��БН 978-0-521-33835-6.
- ↑ Тхе Руссиан Енигма - Броадцаст 1ст Оцтобер 1939 Архивирано 2021-04-29 на Wаyбацк Мацхине-у. цхурцхилл-социетy-лондон.орг.ук
- ↑ Време, 18. нов. 1939, стр. 2
- ↑ Време, 15. окт. 1939, стр. 7
- ↑ Извештај... о политичким убиствима... Време, 17. дец. 1939, стр. 7. дигитална.нб.рс
- ↑ Време, 22. окт. 1939, стр. 6
- ↑ "Политика", 20. дец. 1939
- ↑ "Хрватски дневник" о тучи на Загребачком универзитету, Време, 26. окт. 1939, стр. 6
- ↑ Оштар напад "Хрватске страже" на "Јутарњи лист" поводом крвавог сукоба на Загребачком универзитету, Време, 27. окт. 1939, стр. 7
- ↑ Време, 27. окт. 1939, стр. 8
- ↑ Време, 1. дец. 1939, стр. 7
- ↑ "Време", 23. нов. 1939
- ↑ Време, 5. дец. 1939, стр. 7
- ↑ Време, 12. дец. 1939, стр. 7
- ↑ "Политика", 12. дец. 1939
- ↑ Време, 14. дец. 1939, стр 6
- ↑ Време, 16. дец. 1939, стр. 7
- ↑ Време, 23. дец. 1939, стр. 9
- ↑ Политика, 23. дец. 1939, стр. 4. дигитална.нб.рс (приступ. 27.3.2016.)
- ↑ Печат 8-9, децембар 1939. дигитална.нб.рс (приступ. 17.3.2016.)
- ↑ Отпор антифашистичке Далмације - сјећања сплитског скојевца. форум.тм
- ↑ Политика, 19. 12. 1939, стр. 8. дигитална.нб.рс
- ↑ Време, 19. дец. 1939, стр. 7. дигитална.нб.рс
- ↑ Мира Колар-Димитријевић, Страни капитал и Бановина Хрватска. хрцак.срце.хр
- ↑ Време, 29. дец. 1939, стр. 9
- Литература
Спољне везе
уреди- Цхронологy 1939 Архивирано 2011-09-27 на Wаyбацк Мацхине-у, Университy оф Индиана
- Мисцелланy: Хусбанд Архивирано 2010-11-13 на Wаyбацк Мацхине-у ("Арц"), ТИМЕ Магазине, Мондаy, Јан. 30, 1939 (извесни Драгутин Миловић направио Нојев ковчег)
- YУГОСЛАВИА: Афтер Цзецхо-Словакиа Архивирано 2010-11-14 на Wаyбацк Мацхине-у, ТИМЕ Магазин, Мондаy, Маy. 08, 1939 (наговештај Споразума)
- ГЕРМАНY: Спидер анд Флy Архивирано 2010-11-14 на Wаyбацк Мацхине-у, ТИМЕ Магазине, Мондаy, Јун. 12, 1939 (о посети кнеза Павла Немачкој)
- YУГОСЛАВИА: Виситс Архивирано 2010-11-14 на Wаyбацк Мацхине-у, ТИМЕ Магазине, Мондаy, Јул. 24, 1939
- YУГОСЛАВИА: Спорорум Архивирано 2010-11-13 на Wаyбацк Мацхине-у (сиц), ТИМЕ Магазине, Мондаy, Ауг. 28, 1939 (о Споразуму)
- ТХЕ БАЛКАНС: Соутхерн Релативес Архивирано 2010-11-13 на Wаyбацк Мацхине-у, ТИМЕ Магазине, Мондаy, Дец. 11, 1939 (помињу се неке студентске демонстрације у Београду, признају се неки стари дугови Немачкој)