Suliformes
Suliformes Временски распон: Горња креда - данас
| |
---|---|
![]() | |
Блуна (Morus bassanus) | |
Научна класификација | |
Царство: | |
Тип: | |
Класа: | |
Ред: | Suliformes Sharpe, 1891
|
Породице | |
Синоними | |
|
Suliformes (блуне и сродници) је ред птица који признаје Међународна Орнитолошка Унија.[1]
Резултати анализа ДНК упућују на закључак да је сличност између породица које су традиционално сврставане у ред несита или пеликана (лат. Pelecaniformes) последица конвергентне еволуције, а не заједничког порекла и да је тако дефинисан ред полифилетски.[2] Због тога су четири породице које су традиционално сврставане у овај ред издвојене у посебан ред Suliformes, који је монофилетски.
Систематика и еволуција
[уреди | уреди извор]Према резултатима анализа ДНК породици несита или пеликана (лат. Pelecanidae) су блиско сродне породице ципеларке (лат. Balaenicipitidae), батоглава чапља (лат. Scopidae), чапље (лат. Ardeidae) и ражњеви и кашичари (лат. Threskiornithidae), са којима чине ред несита (лат. Pelecaniformes). Ред Suliformes, је далеки сродник реда Pelecaniformes.[3] Према Хакету, редови Gaviformes, Sphenisciformes, Ciconiiformes, Suliformes и Pelecaniformes, имају заједничког претка. Због чега је предложено да ови редови буду груписани у заједнички надред.[4]
Suliformes |
| ||||||||||||||||||
Породице и врсте
[уреди | уреди извор]- Породица брзани или фрегате
(Fregatidae)- Величанствени брза�� или величанствена фрегата[6]
(Fregata magnificens) - Асенсионски брзан
(Fregata aquila) - Белотрби брзан[7]
(Fregata andrewsi) - Велики брзан или велика фрегата[8]
(Fregata minor) - Мали брзан или мала фрегата[8]
(Fregata ariel)
- Величанствени брза�� или величанствена фрегата[6]
- Породица блуне
(Sulidae)- Род Sula
- Плавонога блуна
(Sula nebouxii) - Перуанска блуна
(Sula variegata) - Црнолика блуна[8]
(Sula dactylatra) - Галапагоска блуна
(Sula granti) - Црвенонога блуна
(Sula sula) - Смеђа блуна
(Sula leucogaster)
- Плавонога блуна
- Род Papasula
- Црнокрила блуна
(Papasula abbotti)
- Црнокрила блуна
- Род Morus
- Блуна или обична блуна[8]
(Morus bassanus) - Капска блуна[8]
(Morus capensis) - Аустралијска блуна
(Morus serrator)
- Блуна или обична блуна[8]
- Род Sula
- Породица анхинге
(Anhingidae)- Анхинга или америчка анхинга
(Anhinga anhinga) - Змијоврата
(Anhinga melanogaster)[9] - Афричка анхинга
(Anhinga rufa) - Аустралијска анхинга
(Anhinga novaehollandiae)
- Анхинга или америчка анхинга
- Породица вранци
(Phalacrocoracidae)- Род Phalacrocorax
- Жутогрли вранац
(Phalacrocorax auritus)[9] - Маслинасти вранац или неотропски вранац
(Phalacrocorax brasilianus или Phalacrocorax olivaceus) - Мали црни вранац
(Phalacrocorax sulcirostris) - Велики вранац
(Phalacrocorax carbo)[9] - Белогруди вранац
(Phalacrocorax lucidus) - Индијски вранац
(Phalacrocorax fuscicollis) - Јужноафрички капски вранац[8]
(Phalacrocorax capensis) - Бронзани вранац (Phalacrocorax nigrogularis)[8]
[9] - Валбергов вранац
(Phalacrocorax neglectus)[8] - Јапански вранац
(Phalacrocorax capillatus) - Брантов вранац
(Phalacrocorax penicillatus) - Штелеров вранац или вранац наочарац или Паласов вранац
(Phalacrocorax perspicillatus) – (изумро око 1850) - Морски вранац
(Phalacrocorax aristotelis)[9] - Пучински вранац
(Phalacrocorax pelagicus) - Црвенолики вранац
(Phalacrocorax urile) - Магелански вранац
(Phalacrocorax magellanicus) - Аустралијски шарени вранац или жутолики вранац
(Phalacrocorax varius) - Црнолики вранац
(Phalacrocorax fuscescens) - Црвеноноги вранац
(Phalacrocorax gaimardi) - Пегави вранац
(Phalacrocorax punctatus) - Питски вранац
(Phalacrocorax featherstoni) - Вранац нелетач
(Phalacrocorax harrisi)
- Жутогрли вранац
- Род Leucocarbo
- Гуано вранац
(Leucocarbo bougainvillii) - Новозеландски краљевски вранац
(Leucocarbo carunculatus) - Отагоански вр��нац
(Leucocarbo chalconotus) - Фовоов вранац
(Leucocarbo stewarti) - Чатамски вранац
(Leucocarbo onslowi) - Окландски вранац
(Leucocarbo colensoi) - Кембелов вранац
(Leucocarbo campbelli) - Баунтијски вранац
(Leucocarbo ranfurlyi) - Плавооки вранац
(Leucocarbo atriceps) - Антарктички вранац
(Leucocarbo bransfieldensis) - Јужноџорџијски вранац
(Leucocarbo georgianus) - Хердски вранац
(Leucocarbo nivalis) - Крозијски вранац
(Leucocarbo melanogenis) - Кергеленски вранац
(Leucocarbo verrucosus) - Макворијски вранац
(Leucocarbo purpurascens)
- Гуано вранац
- Род Microcarbo
- Мали шарени вранац
(Microcarbo melanoleucos) - Дугорепи вранац[9] или тршћачки вранац
(Microcarbo africanus) - Ћубасти вранац[8]
(Microcarbo coronatus) - Јавански вранац
(Microcarbo niger) - Мали вранац
(Microcarbo pygmaeus)[9]
- Мали шарени вранац
- Род Phalacrocorax
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Archived copy”. Архивирано из оригинала 1. 3. 2012. г. Приступљено 1. 3. 2012.
- ^ Mayr 2003.
- ^ Jarvis, E.D. et al. (2014) Whole-genome analyses resolve early branches in the tree of life of modern birds. Science, . . 346 (6215): 1320—1331. doi:10.1126/science.1253451. Недостаје или је празан параметар
|title=
(помоћ) - ^ Hackett, S.J. et al. (2008) A Phylogenomic Study of Birds Reveals Their Evolutionary History. Science 320, 1763.
- ^ Gibb, G.C. et al. (2013) Beyond phylogeny: Pelecaniform and Ciconiiform birds, and long-term niche stability. Molecular Phylogenetics and Evolution, 68(2):229–238.
- ^ „Величанствени национални парк који лежи под водом”. b92.net.
- ^ „Правилник о проглашењу и заштити строго заштићених и заштићених дивљих врста биљака, животиња и гљива - Прилог I Строго заштићене врсте које се налазе на Додацима CITES конвенције”. pravno-informacioni-sistem.rs.
- ^ а б в г д ђ е ж з „Закон о потврђивању споразума о очувању афричко - евроазијских миграторних птица водених станишта” (PDF). parlament.gov.rs.
- ^ а б в г д ђ е В. Ф. Васић; Д. В. Симић; Ж. Станимировић; М. Каракашевић; М. Шћибан; М. Ружић; С. Кулић; М. Кулић и С. Пузовић. „Српска номенклатура птица”. Архивирано из оригинала 11. 10. 2018. г. Приступљено 11. 10. 2018.