Essingestråket
Essingestråket är en gata på Stora Essingen i Stockholm. Gatan fick sitt nuvarande namn 1924.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Essingestr%C3%A5ket%2C_Stora_Essingen%2C_okt_2020e.jpg/250px-Essingestr%C3%A5ket%2C_Stora_Essingen%2C_okt_2020e.jpg)
Historik
redigeraEssingestråket är Stora Essingens huvudgata som sträcker sig förbi Essingetorget i ost-västlig riktning. Stråket börjar vid Essingeringen i öster och slutar i en vändplats framför Essinge äldreboende. Gatan är Stora Essingens bredaste och ett resultat av stadsdelens första stadsplan som upprättats 1923 av dåvarande stadsplanedirektören Per Olof Hallman. I hans stadsplan föreskrevs att Essingestråket skulle bli en trädplanterad 24 meter esplanad som från ett centralt torg (Essingetorget) skulle fortsätta åt öster och väster och sedan i broar till Gröndal respektive Smedslätten. Ingen av dessa broar blev byggda men namnberedningen hade gett dem redan sina namn: Atlandsbron (mot Bromma) respektive S:t Örjansbron (mot Gröndal).[1] Den första fasta broförbindelsen skapades längre norrut men då till Lilla Essingen när Essingebron (lokalbron) invigdes i december 1928.
Bebyggelse
redigeraVäster om Essingetorget på kvarteret Essingeslätten vid Essingestråket 26–28 avsattes i stadsplanen ett större område för ”allmänt ändamål”. Här uppfördes 1932 Stora Essingens folkskola efter ritningar av arkitekt Ture Ryberg.[2] Förutom den kommunala grundskolan Essingeskolan finns här sedan 1975 även den privata gymnasieskolan Lycée Français Saint Louis de Stockholm.
Övrig bebyggelse längs med Essingestråket präglas av flerbostadshus i tre våningar uppförda under 1930-talet. Vid gatans sydöstra avsnitt överväger villabebyggelse. På hörntomten Essingeringen 1 / Essingestråket 2 märks en byggnadshistorisk intressant tegelvilla uppförd 1946 efter ritningar av arkitekt Bertil Ringqvist. Fastigheten är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär ”att bebyggelsen har ett högt kulturhistoriskt värde och är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”.[3]
Längst i väster, där bron mot Smedslätten planerades en gång i tiden, slutar Essingestråket tvärt. Här uppfördes 1961 Essinge äldreboende efter ritningar av arkitekt Olof Ellner.
Bilder
redigera-
Essinge Äldreboende, Essingestråket 44.
-
Essingeskolan, Essingestråket 24–30.
-
Essingestråket mot nordväst med Essingetorget i fonden.
-
Essingestråket österut i höjd med Essingeskolan.
-
Villa Essingestråket 2, arkitekt Bertil Ringqvist (byggår 1946).
Referenser
redigeraNoter
redigera- ^ Stora Essingen av Eric Stapelberg, 1966, sid. 19
- ^ Skoldatabas: Essingeskolan
- ^ Stadsmuseets interaktiva karta för kulturmärkning av byggnader i Stockholm.
Källor
redigera- Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. sid. 177. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1
- Dufwa, Arne, red (1985). Trafik, broar, tunnelbanor, gator. Monografier utgivna av Stockholms stad, Stockholms tekniska historia 1. Stockholm: Liber Förlag. sid. 169-171. Libris 513275. ISBN 91-38-08725-1
- Stora Essingen, översiktlig byggnadsinventering, 1981, Stockholms stadsmuseum
Externa länkar
redigera- Wikimedia Commons har media som rör Essingestråket.